172 CYTISUS. 



I. c], Na.íryszeben [Andrae Bot. Zeit. XI. 440], Giresau, Nagycsűr, Sze- 

 lindek, Vízakna, Nagyselyk [Fuss! Trans. 1.52, 153], Medgyes [Salzer 

 V8V. Vn. !)], Segesvár [Baumg. herb, !, Fro. Scliássb. 27], Brassó 

 [Andrae Bot. Zeit. XI. 440], Zajzon [Barth herb.!], Besztercze [Herzog 

 Bistr. 16], Csicsó-Hagvmás [Cz'etz Erd. M. VI. 131, Kilénv, 01tszem[!]. 



472. C. Heuffelii Wierzb. in Grisb. Iter (1852) 2!»2! [C. Heuffelii 

 Barth''- ! ap. Kern. Schedíe III. 2]. — Napos cseijés dombokon a me- 

 zei tájon. ■ — Élőpatak és Hzepsi-Szt-Gvörgv közt! [Barth 1. c.]. 



473. C. Rochelii Wierzb. in Grisb. Iter(1852) 293. — [C. Eoclielii 

 Grisb." 1. c. n. 7. — C. obscursus Sclnir VSV. X. 59, ex ipso in Schur 

 En. 147. — C. ambigmis öclnir! En, (1806) 147]. — Cserjés napos 

 dombokon a mezei tájon. — Nagyapóid [Schur! VSV. X. 59], Nagy- 

 csűr [Grisb. 1. c], Szt-Erzsébet, Szehndek, Talmács [Sclmr En. 147], 

 Eeussen. Vizakna és Mundra közt [Schur! 1. c. sub C. ambiguo !]. 



474. C. aggregatus Schur Eű.(18C)6) 149.— [C. capitatus Lerchenf."'^ 

 ap. Ziegler De Re Sylv. 30 ; Baumg.- ! En. II. 347, et Auct. Trans.,— 

 non Scop. Carn. (ed. 1772) II. 70]. — Erdők és cserjések szélein s 

 nyilt helyein, a mezei tájtól a hegyi tájig. — Kolozsvár [Landoz I. 6], 

 Kolos, Boós [Freyn! Közlem. XIII. 128], Torda-hasadéka [Eresei 

 Törd. 166]. Dobra. Déva, Vajda-Hunyad [Baumg. 1. c], Szt-Erzsébet 

 [Lerchenf. 1. c], Götzenberg. Nagyszeben, Szászujfalu [! Fuss Trans. 

 153], Mumma. Kakasfalva [Schur! Én. 148], Szelindek [Schur Pliytogr. 

 168], Kerczesori üveghuta [Schur En. 149], Segesvár [Fro. Schássb. 

 27], Szászrégen Emerích ap. Fuss Trans, 153], Besztercze [Herzog 

 Bistr. 16]. Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 14]. 



Legközelebb áll C. supinus L. a) spec. Proximus C. supiui L. a) spec. (ed. 



(ed. 17.5;i) 7ÍII növényhez, melylyel 175:{) 74^>, cujus synouyma síuit ex A. 



syuouymok Kerner Hchedae III. 'A — 5 Kemer Schedae ití. 3 — 5 : C. capitatus 



szerintaG. capitatus Scop. és C. prostra- Scop. et C. prostatus Scop. Distinqiii- 



tusScop. Különbözik a C. supinus L.a)- tur a C. supino L. a) : habitu cauleque 



tói : erőteljesebb termetével és szárával, robiistiori, caule pilis rigidiusculis deni- 



szárának sürü merevedő sárgáló meze, que flavescentibus densissime obsito, 



ágainak sárgálló s nem feketedő kérge, cortice ramorum etiam flavescente, — 



valamint hosszabb leveleivel, melyek nunquam nigrescente, nec non foliis 



különben visszás-tojásdadan hosszii- longioribus, quoad formám obovato- 



kásak. Hasonló a C.leucotrichus Schur- oblongis. — Etiam C. leucotricho 



hoz is, a melytől azonban már végcso- Schur similis, sed ab eo jam floribu? 



mókban álló virágairól könnyen meg- capitatis facile distinguendus. 

 különböztethető. 



475. C. leucotrichus Schur! üst. bot. Zeit. X. 179, — solum nő- 

 mén, sed pro var. C. hirsuti in Verh. sieb. Ver, X. (1859) 60 descrip- 

 tus, — [C, supinus Lerchenf,''' ap, Ziegler De Ee Syl, 30 ; Baumg. En. 

 n. 349 ex descriptione et locis natalibus ; Auct. Trans. excepto Schur 

 En. 148. — C. hirsutus Auct. Trans,! — non L. — C. prostratus 

 Schur Verh. sieb. Ver. X, 158; En. 149. — C. elongatus Reissenb. 

 Verh. sieb. Ver. XVIII. KU); Lutsch Beitr. 22; Herzog Bistr, 16; 

 Simk, Album 176, 184; Kern. Schedae III. 7, — non W. et K. Icones 



II. tab. 183]. — Erdők és cserjések szélein s nyilt helyein elég bőven, 

 a mezei tájtól a hegyi tájig. — Deés [Czetz Erd. Muz. VI. 14], Ko- 



