CYTISUS. 173 



lozsvár [Landoz I. G], Torda [.'Eresei Törd. Ki], Egerbegy [Barabás 

 herb. !], Padság hegyei és Székelykő [Simk. Album 184, 178], Tilal- 

 mas Toroczkónál,Beiiedek,Csáklyaikő, Tibor, Krakkóivölgy a Kecskekö 

 felé, Gyulafehérvár, 8zt-Mihályköve Tótfalunál [!], Kecskekö [Csató 

 ap. Schur Phytogi'. 168 sub C. supino], Bilak [! Schur Y8V. X. 64], 

 Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 154], Szászsebes [! Schur VSV. X. 

 60], Kelnek [Csató herb.], Szt-Erzsébet [! Lerchenf. 1. c], Nagydisznód 

 [Andrae Bot. Zeit. XI. 441], Kisdisznód [! Ormay exs.], Nag^'csür, Tal- 

 mács [Fuss Trans. 154], Szelindek [Schur En. 1491, Hossznaszó 

 [Barth VSV. XVIII. (;5], Medgyes [Salzer VSV. VK. 91], Segesvár 

 [! Fro. Schássb. !á7], Brassó [.'Schur En. 148], így a Czenk hegyen, 

 1~)ereste és Hétfalu hegyein Bácsfalutól s a Tömösszorosától Tatrang, 

 Zajzon és Pürkereczlieg_y völgyéig bőven. Csomádhegy Tusnádnál, 

 Töpehegy Alsó-Eákosnál [!], Borszék [Scliur VSV X. 154], Szászrégen 

 [Emerich ap. Fuss Trans. 153], Kereszthegy [Schur VSV. X. 158], 

 J3esztercze [Herzog Bistr, 16]. 



Több szerző s magam is előbb a C Auctores plures egoqiie prius cum C. 



elongatussal tévesztettük össze, a mely- elongato W. K. confundimus, a quo 



tői azonban eléggé különbözik. verum satis abest. 



A Bánságban szedett typikus C. elon- In C. elongato typico in Banatu lecto 



gatusnál ugyanis az ágak nyúlánkok, nempe rami graciles elongati sünt, et 



hosszúak, s az ágak, levélnyelekés a indumentum caulis, ramnlornm, petio- 



csésze meze gyengén ráfekvő szőrökből lonim calycumque. e pilis ereto adpres- 



áll; ellenben a C. leucotricbus ágai sis constat; contra in C. leucotriclio 



aránylag rövidek s vastagabbak ; szára, rami breviores crassioresqiie sünt, 



ágai levélnyelei söt levelei is elálló sző- indumentum caulis ramiilorumque 



röktől borzasak, csészéjének meze is deuse hispidum ; petioli, fólia, calyces- 



hosszii elálló szőrökből alakúi. que etiam pilis patulis sat longis sünt 



vestita. 



470. C. polytrichusM. B. Taur. CaiTc. III. (181í)) 477. — [C. su- 

 pinus Schur! En. 148, ex descriptione et herbario ejus, — sed ex parte 

 solum]. — Délkeleti Erdély havasalji erdeiben és havasain, főleg 

 mészkő vön. — Királykő [Schur 1. c]. Keresztényhavas, Nagy-Kő- 

 havas [.']. 



476/7>. C. alpestris Schur! En. (1866) 148. — [C. alpestris 

 Schur'' 1. c. — C. leiocarpus ; Borb. ! Öst. bot. Zeit. XXXV. 76, — 

 non A. Kern.]. — Keleti és délkeleti Erdély mészköhavasain a hava- 

 salji és havasi tájon, a C. polytrichus MB. társaságában, melybe át- 

 megy. — Kurmatura a Királykövön [!], Keresztényhavas [! Schur En. 

 148], Nagy-Kőhavas [!]. 



Törpe és félcserjés termetében a Habitu liumili et suffiniticoso cum 



V. polytncJius-aal megegyez, s attól C. polytricho congruit, differtque ab eo 



csak annyiban külöbözik, hogy míg a solum ieguminibus : legumiua nam 



C. polytriclius termései egész felületű- C. polytsichi totó superficie pilosa sünt, 



kön szőrösek, addig a C. alpestris-éi contra illa C. alpestri solum is sutura 



csak a magvas varratukon pülások seminifera ciliata, caeterum glabra. 

 külömben meztelenek. 



476. C. Haynaldi Simk. — [C. supinus Schur"'' ! En. 148 pro p. — 

 C. leiocarpus -Janka ÖBZ. XVIII. 366, — non A. Kern. — C. ciUatus 

 Simk. Közlem. XV. 540 quoad stirpem transsilvanicam] . — Délnyugati 

 s keleti Erdély hegyvidékeinek sziklás füves helyein a mezei és hegyi 



