ONOSIS. — ANTHILLIS. 175 



1'27. Ononis L. gen. n. 8G;j. 



í-8l>. 0. hircina Jacq. Hort. Vindob. I. (1770) tab. '.r.^. — [Ü. mi- 

 tis Benkő'' Trans. H3. — 0. hircina Baumg. En. II. 3^3. — 0. um- 

 brosa Schur Phytogr. 1(39]. — Kaszálókon, cserjés füves helyeken, 

 utak mentén a mezei tájon. — Sebesváralja [!], Kolozsvár [Baumg. 1. 

 c], Kolos, Boós, Virágosvölgy [Freyn Közlem. XIII. 127], Torda [Er- 

 esei Törd. 7(j], Padság. Búcsúmnál a Detunata felé, Bucsesd a Vulkán 

 hegy alatt [!], Körösbánya [Kern. ÖBZ. XVIII. 351], Nagyenyed, 

 Csákó, Vajda-Hunyad, Váralja a íáztrigy mellékén [!], Russ [Csató Erd. 

 Muz. VI. 17], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 155], Székácsvölgy 

 [Csató Székács 259], Nagyszeben [!], Szt-Erzsébet, Nagycsűr, Zood, 

 Giresau [.'Fuss 1. c], Piesinár [Schur Phytogr. 1G9 sub 0. umbrosa], 

 Talmács [Baumg. 1. c], Tür, Szászcsanád, Nagyselyk, NagyekemezÖ, 

 Hosszúaszó, Balázsfalva mellett s a köztük fekvő vidéken [Barth 

 VSV. XVIII. 65], Medgyes [Salzer VSV. VU. 93], Segesvár, Nagy- 

 bun, Kőhalom, Brassó [Baumg. 1. c], Árpás hegyei [Schur En. 150], 

 Fogaras havasai [Fuss Trans. 155], Zernyest[!], Szászrégen [Emerich 

 ap. Fuss 1. c], Besztercze [Herzog Bistr. 17], Rodna- Naszód vidéke 

 [Porc. En. 14], Gáncs, Deés [Czetz Erd. Muz, VI. 18], Czenkhegy. 



iS2,6. 0. pseudohircina Schur! En. (1866) 150. — [0. spinosa 

 Baumg.'' En. 11. 323, ex descriptione ; et Auct. Trans., — non L. - — 

 Ü. hircina i^ spinescens Ledeb. Eoss. I. (1841) 513. — 0. repens 

 Schur Sertum n. 662, et Auct. Trans. — O. antiquorum Schur En. 

 149. — Tövises Iglicz Eresei Törd. 76]. — Szikár dombokon, mező- 

 kön, utak mentén, a mezei tájon gyakori. — Kolozsvár [! Schur 

 VSV, X, 97], Torda [Eresei Törd. 66], Mészkő az Aranyos mellékén, 

 Bilak [!], Gyulafehérvár [Fuss Trans. 155], Zám, Haró, Déva, Vajda- 

 Himyad [!], Székács melléke Szerdahely és Szászsebes közt [Schur! 

 En. Í49, 150], így Konczánál [Csató Székács 259], Kisekemező, Hosz- 

 szúaszó, Tür [Barth VSV. XVIII. 65], Szászcsanád [Barth Arch. XV. 

 109], Fogaras, Brassó [Baumg. 1. c.]. 



483. 0. Columnae Ali. Pedem. I. (178.5) 318. —[0. parvillora 

 Baumg." En. II. 324, sed in herbario ejus deest]. — Toroczkó kő- 

 sziklái [Eresei Törd. 76], Kozolya hegy Dévánál [Baumg. 1. c.]. 



1:28. Anthyllis L. gen. n. 864. 



484. A. Vulneraria L. spec. (ed. 1753) 719; A. Kern. Exs, Aust,- 

 Hung. n. 430 ! — [A. Vulneraria *) supina Baumg.^- En. II. 325 pro 

 p, — A. Dillenii Fuss Trans. 155 pro p. ; Freyn Közlem. XIII. 128 ; 

 Schur Phytogr, 171. - — A. sanguinea Schur Sertum n. 657. c. 

 A polyphylla Schur En. 150, — ex locis natalibus]. — Napos fü- 

 ves helyeken a mezei tájon. — Kolozsvár [Landoz I. 6], Kolos, 

 Boós [Freyn 1. c], Gerend, Torda, Záb, Pogácsa [Eresei Törd. 141], 

 Székelvkő és FelsŐ-Gáld hegyei [! Baumg. 1. cl, Csáklyaikő, Szt-Mi- 

 hályköve Tótfalunál [!], Bilak ! [Cserni Gyulaf. 31], Padság hegyei [!], 



SiMONKAi : Erdély flórája. ■'•'^ 



