176 ANTHYLLIS. — MEDICAGO. 



Vidra kőszii-tei a Biliarhegységbeu [•' Kern. ÖBZ. XVIII. 384] Vul- 

 kánhegy Abrudbányánál [!], Déva [Téglás Tudósítv. I, 20]. Govasdia, 

 Váralja a Sztrigy mellékén [!], Ponorics [Csató Erd. Muz. VI. 17], 

 Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 155], Székácsvölgy [Csató Székács 

 259], Nagyszeben, Szt-Erzsébet, Nagycsűr, Magare [Fuss Trans. 155], 

 Kiskapus, Baromlaka, Asszonyfalva, Nagyselyk, Kisselyk, Szászcsanád, 

 Monora, Kisekemező [Barth VSV. XVIII. 05], Hosszúaszó [Bartli ap. 

 Schur Pliytogr. 171], Medgyes [Salzer VSV. VI, 95], Segesvár [Fro. 

 Scliássb. 27], Udvarhely [Szabó ap. Fuss Trans. 155], Brassó [! Schur 

 En. 150], Borszék [Salzer VSV. VII. 53; Reiseb. Sl]. Szászrégen 

 [Emerich ap. Fuss 1. c], Besztercze [Herzog Bistr. 17], Rodna- 

 Naszód vidéke [Porc. En. 14], Bolnokhegv Hétfalunál, KÖhavas, 

 Teszla, Csukás [!]'. 



4847>. A. calcicola Schur üst. bot. Zeit. VIH. (1858) 22, — so- 

 lum nomen ; Schur En. 150. — • [A. vulneraria ») supina Baumg."- 

 En. n. 325, — quoad plantam alpinam. — A. alpestris Schur VSV. X. 

 144; Reckert Verh. sieb. Ver. VI. 18; Porc. En. 14. — A. polyphylla 

 Fuss Trans. 155 ex locis natalibus, — non Kit. — A. rubriflora Salzer 

 Reiseb. 323]. — Mészkő sziklákon a havasalji s havasi tájon. — Domna 

 völgye [Fuss Trans. 155 sub A. polyphylla], Királykő, Bucsecs [.'Schur 

 En. 150], Keresztén vhavas [!], Ócsém [Schur ÓBZ. VIH. 22], Koron - 

 gyis [Reckert VSV. VI. 18], Ünökő [Salzer Reiseb. 323], Omu és 

 Rotunda rodnai havasok [Baumg. 1. c.]. 



484/c. A. polyphylla Kit. ap. Seringe inDC. Prodr. 11.(1825) 170.— 

 [A. polyphylla Freyn' Közi. XIII. 128]. — Verőfényes dombokon a me- 

 zei tájon. — Sztána [Freyn Közlem. XIII. 128], Kolozsvár, Déva [!], 



485, A. montana L. spec. (ed. 1753) 719. — [A. montana Baumg. ^''I 

 En. 11. 325]. — Füves sziklás helyeken a havasalji tájon. — Bucsecs, 

 KÖhavas [Baumg. 1. c.]. 



Ii2t». Medicago L. gen. u. 8!Mí. 



48(j. M. sativa L. spec. (ed. 1753) 778. — [M. sativa Baumg. ^'^ 

 En. II. 381]. — Tenyésztve és elvadulva az egész terület mezei táján. 



486,7>. M. média Pers. Syn. II. (1807) 356. — [M. média Baumg. ='^ 

 En. n. 381. — M. Cibinensis Lerchenf. Icones f. 5(') ! ap. Schur Verh. 

 sieb. Ver. IV. 95. — M. falcata x sativa Reichb. Germ. Exc. (1832) 

 504. — M. subfalcata Schur En. (1866) 151. — M. sativa A. c. varia 

 Urb. Medicag. (1873) 56]. — Kaszálókon füves dombokon, utak szé- 

 lein a mezei tájon. — Kolozsvár, Bilak [Schur En. 151], Nagyszeben 

 [Lerchenf. 1. c], Kisbun, Nagybim [Baumg. 1. c.]. Töpehegy Alsó- 

 Rákosnál [Bielz ap. Schur 1. c], Fogarasi hegység [Fuss Trans. 156], 

 Brassó [Schur En. 151]. 



487. M. falcata L. spec. (ed. 1753) 779. — [M. falcata Baumg. ■= 

 En. II. 381]. — Verőfényes dombokon, kaszálókon s mezőkön a mezei 

 tájon, — Kolozsvár [Landoz I. 6], Kolos [Schur VSV. X. 111], Torda 

 [Schur VSV. X. 78], Mezőség [Eresei Törd. 39], Koppand, Záh, Csák- 



