MEÜICAGO 177 



lya, Benedek, Bilak[!J, Gyulafehérvár [íCserni Gyulaf. 32], Boicza az 

 Erczbegységben, Haró, Déva[!], Oláh-Brettye a Sztrigy mentén [Csató 

 Evd. Muz. VI. 17J, Székácsvölgy [Csató Székács 259], Talmács, Boi- 

 cza, Zood, Szuriü [Sclmr En. 1511. Árpás pataka [!], Nagv'szeben !, 

 Szászujfalu, Giresau, Szt-Erzsébet, Nagycsűr, Vízakna, Szelindek 

 [Fuss Trans. 15G], Tür, Szászcsanád, Nagyselyk, Medgyes, Hosszú- 

 aszó, Balázsfalva mellett s a köztük fekvő vidéken [Bartli VSV. XVIII. 

 (»5], Segesvár [Fro. Scliássb. 27], Udvarhely [Szabó ap. Fuss 1. c], 

 Szászrégen [Emerich ap. Fuss 1. c], Besztercze [Herzog Bistr. 17], 

 Eodna-Naszód vidéke [Porc. En. U], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 17], 

 Brassó és Hétfalu hegyei [!J. 



vax.) fikiJididosa Koch Syn. (ed. 1S43 — 4-5) 17G. ^ — Nagyszeben 

 [Schur En. 151]. 



488. M. prostrata Jacq. Hort. Vindob. I. (1770) t. 89. — [M. 

 prostrata Baumg." En. II. 382. — Etiam haec variat glabra, pubescens, 

 et glandiilifera : ex Úrban Medicag. p. 55 — 56]. — Verőfényes köves 

 dombokon a mezei tájon. — Déva, Maros-Némethi [Baumg. 1. c.]. 



489. M. lupulina L. spec. (ed. 1753) 779. — [M. lupulina Baumg.=^= 

 En. II. 382. — M. Willdenowii Bönningh. Prod. Monast. 226]. — 

 Piéteken, mezőkön, parlagokon az egész terület mezei táján, úgy az 

 egyszerűen szőrös, mint a mirigyesen szőrös termésű (M Willdenowii) 

 változatokban. 



490. M. rigidula Desr. in Lam. Enc. III. (1789) 634. — [M. Ge- 

 rardi W. et. K. in Willd. spec. HL (1800) 1415. — M. villosula 

 Baumg. ■= En. H. 382. — M. Pseudo-Gerardi Schur Phytogr. 74]. — 

 Verőfényes dombokon, legelőkön s utak mentén a mezei tájon. — 

 Kolozsvár szénamezőin [Baumg. 1. c], Torda [Eresei Törd. 40], Veres- 

 hegy Szászsebesnél [Schur VSV. X. 60; Schur En, 152], Haró mellett 

 annak Pankota nevű részén, Dévánál a Szárhegyen [!]. és a Várhegy 

 alatt [Heuff. ZBG. VIH. 87], Segesvár, Kőhalom [Baumg. 1. c], Gör- 

 gény várhegyén [Schur En. Í52]. 



t M. arahka Ali. [M. oxalioides Schur Phytogr. 174]. — Erdély 

 [Schur 1. c], — de legfeljebb csak becsempészve vagy tenyésztve. 



491. M. minlma Desr. in Lam. Enc. IH. (1789) 636.' — [M. mi- 

 uima Baumg." En. H. 383. — M. mollissima Spreng. Svst. Veg. III. 

 291. — M. gríBca Horn. Hort. Hafn. 728. — M. villosula Fuss Alt. 

 Arch. H. 381. — Napos dombokon legelőkön szikár parlagokon a mezei 

 tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 6), Torda [! Freyn Közlem. XIH. 

 128], Bilak hegy Borbánd és Vájasd felett [!] Gyulafehérvár [! Cserni 

 Gyulaf. 32], Borberek [Csató ap. Schur Phytogr. 173], Déva hegyei, 

 Haró, Vajda-Hunyad [!], Petrény a Sztrigy mellékén [Csató Erd Muz. 

 VI. 17], Nagydisznód [Fuss Alt. Arch. H. 381], Kisdisznód, Vízakna, 



. Nagycsűr [Fuss Trans. 157], Nagyszeben [Schur Phytogr. 173], Kiseke- 

 mezö. Hosszúaszó [Barth VSV. X\TII. 65], Medgyes [Salzer VSV. VII. 

 92], Kőhalom, Fogaras [Baumg. 1. c], Brassó várhegyén [Barth Arch. 

 XV. 109], Torja [Schur Phytogr. 173], Görgény [Schur VSV. X. 157], 

 Sajóvölgye Naszód vidékén [Porc. En. 14], Gáncs [Czetz Erd. M. VI. 17]. 

 var.) viseida Koch Syn. (ed. 1843 — 45) 180. — Verőfényes 



1.^)* 



