178 MKLILOTUS. 



mészkő hegyeken a mezei tájon. • — Torda-hasadéka [Hchiir VSV. X. 

 73], Boicza az Erczhegységben, Déva hegyei a Kozoíyáig s a Sztrigy 

 kavicsos mellékén fjajesd, Köalja-Ohába és Csopéanál [!]. 



i Trifjonella monspeliaca L. spec. (ed. 1753) 777, in Transsilva- 

 nia adhuc non est lecta. — Schur En. 1 52-dik lapján e növény fel 

 van véve Erdélyből, de bizonyára csak lígy gondolomra, mert Erdély- 

 ben e növényt senki sem szedte. 



I Trkionella Foenum-graecum L. spec. (ed, 1753) 777, — colitur 

 sohira. Csupán tenyésztve jő elő Erdélyben. 



i:>(). Melilotus Tourn. Inst. í-ü(i. 



4-92. M. procumbens Besser En. (1822) 3ü. — [M. coernlea 

 Baiimg. ■' En. II, 3(18 et Auct. Trans. qnoad plantam spontaneam. — 

 Trigonella Besseriana Ser. ap. DC. Prodr. 11. (1825) 181, — M. coe- 

 rnlea h) laxiflora Kochel Ban. (182S) 51, tab. 14, fig. 31]. — Bete- 

 ken, patakok mentén, sós helyeken, szőlők pariagain a mezei tájon. — 

 Kolozsvár [Landoz I. 6], Kolos, Torda [Baumg. 1. c], Szindi völgy 

 [WolffMNL. I. 58], Felvincz, Nagyenyed, Maros-Décse, Mindszent 

 és Benedek [!], Bilak [Scluxr VSV. X. 63]. Gyulafehérvár, Tövis 

 [Baumg. 1. c], Déva [!], Bácsi a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. 

 VI. 17], Szászváros [Un ver. ! ap. Fuss Trans. 158], Szászsebes, Szer- 

 dahely [Schur VSV. X. GO, 61], Koncza [Csató Székács 259], Reus- 

 sen [Fuss Bericht. 23 ; Andrae Bot. Zeit. XI. 44], Szelindek [Schur En. 

 152], Nagyselyk [Barth VSV. XVHI. 66]. 



f M. coertdeus L, spec, (ed, 1753) 764-, — colitur. Virágos kér- 

 teink dísznövénye. 



493. M. dentatus W. et K. Icones I. tab. 42 (1800) sub Trifoho. 



— [M. dentata Baumg.'' En. II. 369]. — Nedves réteken a mezei tá- 

 jon. — Kolozsvár [Schur VSV. X. 97], Szászváros [Unver. ap. Fuss 

 Trans. 157], Segesvár Kőhalom, Brassó [Baumg. 1. c.]. 



494. M. macrorhizus W. et K, Icones I. tab. 26 (1800) sub Trifo- 

 lio. — [M. macrorhiza Baumg.' En. II. 369. — M. paluster W. et K. 

 Icones III. (1812) tab. 266 sub Trifolio]. — Nedves réteken, patakok 

 mentén a mezei tájon. — Torda [Schur VSV. X. 78 ; En. 153], Kolos, 

 Marosujvár, Arpásfalu [Schur En. 153], Vizakna, Homoród-Szt-Pál és 

 Homoród-Szt-Péter [Baumg. 1. c], Rodna-Naszód vidéke [Porcius 

 En. 14]. 



495. M. Otficinalls L. «) spec. (17-53) 765; Desr. in Lam. Encycl. 

 IV.(1797) 63]. — [M. officinahs Baumg.- En. n. 369. — M. Petitpier- 

 riana Auct. Trans. — M. parviflora Schur ! Sertum n. 702 ; En. 1 53. 



— ? M. altissimus Borb. ÓBZ. XXXV. 76, — certe non Thuill.]. — 

 Mezőkön, kaszálókon, szántókon, parlagokon, utak s folyók mentén az 

 egész terület mezei táján. 



496. M. albus Desr. in Lam. Encycl. IV. (1797) 63. — [M. álba 

 Fuss* ap. Baumg. Mant. 68. — M, vulgáris Willd. En, Hort. Berol. 

 II. 790]. — Hasonló helyeken mint az előbbi, de ritkább. — Csúcsa [!], 



