TRIFOLIUM. 181 



kelykö [Wiukler ÖBZ. XVI. iSJ, Tilalmas Toroczkónál, Czáklyaikö és 

 Kecskekő erdős hegykörnyékein, Vajda-Hunyacl [!], Kovi-ágy és Vá- 

 rálja közt a Hztrigy mellékén [!], Lepusnik völgye a Eetyezát hegység- 

 ben [! Csató Erd. Muz. IV. 80], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 

 160], Álbai erdő Szerdahelynél [Csató Székács 2.59], Orlat, Kesinár, 

 Nagycsűr, Szt-Erzsébet, Szászujfaln, Vestény, Talmács, Porcsesd 

 [Fuss Trans. IGO], Nagyszeben [Andr^ Bot. Zeit. XI. 441], Kis-Disz- 

 nód [Ürmay exs. !], Árpás havasai [Schur En. 155], Segesvár [Fro. 

 Schiissb. 28], Feketehalom [Andrae 1. c], Czenkhegy Brassónál [Winkler 

 ÖBZ. XVI. 47], Hegyes a Tölgyes szorosnál [Salzer Keiseb. 233], Besz- 

 tercze [Herzog Bistr. 17], Eodna és Gáncs vidéke [Czetz Erd. Muz. VI. 

 22], Deés [Schur VSV. X. 1 15 sub T. armenio], Hétfalu hegyvidéke [!]. 



.503. T. ochroleucum Hnds. FI. Angi. (ed. 17()2) 283. — [T. 

 ochroleucnm L.'Syst. Nat.»(ed. 1767) 3 : a app. 233; Baumg.- En. H. 

 375. — T. armenium Baumg. 1. c. 374]. — Szikár dombokon, széna- 

 mezőkön s hegyi kaszálókon a mezei tájtól a hegyi tájig. — Kolozs- 

 vár [ILandoz I. 6], Kolos, Boós [Freyn Közlem. XIII. .128], Kop- 

 pand [.'], Csegezi tető a Székelykőnél ^Wolff MNL. I. 58], Padság, 

 Mindszent, Benedek, Csáklyaikö alja, Bilak [!], Szkerisora és Nyegra a 

 Biharhegységben [! Kern. ÖBZ. XIX. 7], Zám, Maros-Sólymos, Kozo- 

 lya-hegy, Vajda-Himyad, Telek [!], Sztrigyplop, Magyarbrettye [Csató 

 Erd. Muz. VI. 17], ' Székácsvölgy [Csató Székács 259], Szt-Erzsébet 

 [Andraj Bot. Zeit. XI. 441], Nagydisznód [Schur En. 15.5], Kisdisznód, 

 Götzenberg, Zood, Nagy csűr, Nagyszeben, Giresau [Fuss Trans. 160], 

 Porcsesd [Fuss ! VSV. XIX. 209], Kisekemező, Nagyekemező, Hosz- 

 szúaszó, Ttir, Monora, Szászcsanád, Nagyselyk, Medgyes [Barth VSV. 

 XVIII. 66], Segesvár [Fro. Schássb. 28], Brassó [Schur En. 155], 

 Szászrégen [Emerich ap. Fuss Trans. 160], Piodna-Naszód vidéke 

 [Porc. En. 15], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 22], Töpehegy, Hétfalu 

 hegyvidéke [!]. 



t T. angustifolium. L. et T. incarnatum L. in Transsilvania 

 sponte non nascuntur, summnm introducta. — Erdélyben egyikök 

 sem otthonos; legfeljebb becsempésződtek ideiglenesen. T. angustifo- 

 lium L. manap Alsó- és Felső-Lunkojnál [Baumg. En. II. 375] már 

 nem terem ; T. incarnatum L. közölve van : Bánffy-Hunyad, Zsobók, 

 Sztána és Egeres vasúti töltéseiről [Freyn Közlem. XIH. 128]. 



.504. T. arvense L. spec. (ed. Í753) 769. — [T. arvense Baumg."'- 

 En. II. 37.5]. Megmunkált és parlag talajon az egész terület mezei tá- 

 ján közönséges ; de azon helyeken, hol a Trif. gracile Thuill. jön elő, 

 csupán mint var.) Britünqeri Weiteniceb. fordul elő. 



505. T. gracile Thuilí.Fl. Par. (ed. II. 1799) 383. — A Sztrigy völ- 

 gyének füves köves ármellékein és szikár köves dombjain Kovrágy- 

 tól kezdve. Váralja, Csopea, Köalja-Ohába Bajesd határain át Fehér- 

 vizig bőven, s hihetőleg még egyéb helyeken is a Sztrigy és Lepusnik 

 mentén [!]. 



.505/ í». T. rubellum .Jord. pugillus pl. nov. (1852) 57. — Az 

 előbbi s a T. Brittingeri társaságában Kovrágytól kezdve Váralja, 

 Csopea, Kőalja-Ohába, Bajesd s Fehérvizig bőven [!]. 



