184 TRIFOLIUM. — DORYCNIUM, — LOTUS. 



(ISOi). — [T. campestre et T. prücnmbens Baumg." En. II. 371)^ 

 Auctorumque Traiis. — T. pátens Scliur En. 1 58, et Auct. Trans., — 

 non Scln-eb. — T. agrarium Barth ! VSV XVIII. G6J. — Szántókon, 

 legelőkön, füves helyeken, az egész terület mezei táján közönséges. 



518. T. minus Relhan in Sm. Brit. III. (1800—4) 1403. — [T. 

 procnmbens L. pro p. : Poll. — T. íiliforme IBanmg." En. 11. 38, et 

 Auct. Trans., — non L. — T. micrantlium Sclnir Verli. sieb. Ver. III. 

 í)3 ex (lescriptione et loco natali in Schur En. 159]. — Patakok men- 

 tén s kissé nedves kaszálókon a mezei tájon. — Kolozsvár [! Landoz 

 II. 29], Torda [Schur V8V. X. 78], Bilák, Felső- Vidra, Nyegra és 

 Szkerisora a Biharhegységben, Verespatak, Déva-Vajda-Hnnyad, a 

 Sztrigy melléke Kőalja- Ohabától Várhelyig s Kovrágyig [!], Guraró, 

 Vizakna, Nagycsűr, Nagyszeben, Szt-Erzsébet, Szászujfalu, Giresan 

 [Fuss Trans. 165], Kerczesora [Schur En. 159], Arpáspataka [.'Schur 

 VSV. m. 93 sub T. micranthoj, Besztercze [Herzog Bistr. 1 7], Rodna- 

 Naszód vidéke [Porc. En. 15], 



Ibii. Dorycnium Touruef. lust. tab. "211. 



519. D. herbaceum Vili. Dauph. III. (1789) 41G. -- [D. herba- 

 ceum Baumg.''' En. II. 35:2. — D. suftmticosum Baumg. ! 1. c. ; et 

 Auct. Trans., — non Vili. — D. diffusum Janka ! Üst. bot. Zeit. XIII. 

 314. — D. pentaphyllum Auct. Trans. — Dorycnium plantagineuni 

 Czetz Erd. Muz. VI. 1 4, est nomen sphalmate ortum, loco Doronicum 

 plantagineum]. — Szikár, cserjés füves dombokon szőlők közt az 

 egész terület mezei táján. 



133. Lotus L. gen. n. 879. 



5áO. L corniculatus L. spec. (ed. 1753) 775. — [L. corniculatus: 

 ]jaumg.'' En. II. 349 cum varietatibus. — L. uliginosus Schur En. 

 KjO, — non Schkuhr, cujus stirps genuina apud nos deesse videtur]. — 

 Mezőkön, réteken, cserjés füves lielyeken az egész terület jnezei tá- 

 ján, s innen a havasi tájig. 



5i>0.ö. L. villosus Thuill. FI. Par (ed. 1799) 387. — [L. tenuifo- 

 lius Baumg." ! En. II. 350, — injuste ergo ad L. uliginosum Schkuhr 

 trahitur. — L. corniculatus ji) ciliatus Auct. Trans. — L. valdepilo- 

 sus Schur En. IGO]. — Napos dombokon a mezei tájtól a havasalji 

 tájig. — Torda [Schur VSV. X. 78), Bilak Gyulafehérvár [!], Nagy- 

 szeben [Schur En. 159], Fogaras havasai [Schur En. KiO], Királykö[!], 

 Besztercze [Herzog ap. Fuss Trans. 166], Korongyis [Schur VSV. X. 

 144], Rodna-Naszód vidéke [Porc. En. 15] s bizonynyal még több 

 helven is. 



■ 521. L tenuis Kit. in Willd. En. (1809) 797. — [L. temiis 

 Baumg.- En. II. 350. — L. tenuifolius Pteichb. Germ. Exc. (1832) 

 506. — L. gracilis Schur En. 160 ex descriptione et locis natalibus, — 

 non W. et K. — L. maritimus Landoz II. 29 — non L.]. — Szikes 



