ASTRAGALU8. — CORONILLA. 189 



gyakori, s a Tordai- hegységben felszáll a liegyi tájig. Hiányzik az Olt 

 egész völgyében s az attól keletre eső területen, valamint éjszaki Er- 

 délyben. — Kolozsvár [íBaumg. 1. c], Kolos, Boós, Berkenyes, Botorom- 

 völgy és Virágosvölgv [Freyn Közlem. XTTT. 1529], Torda [Eresei Törd. 

 24], Szt-Gotliard [Janka LÍnn. XXX. 564], Záli, ÍMezőcsán, Gyéres, 8zt- 

 Mihályfalva, Vulturésze és Skericza Padságnál, Felvincz, Maros-Décse, 

 Mohács, Csákó, Nagyenyed, Bilak, ISárd szőlőhegyei [!], Gyulafehérvár, 

 Déva [! Baiimg. 1. c], Maros-Sólymos [!], Hátszeg [Csató Erd. Muz. 

 VI. 17], Szászváros [Unver. ap. Fixss Trans. 172], Szászsebes, Szerda- 

 hely [Fuss Trans. 172], Székácsvölgy [Csató Székács 259], Szt-Erzsé- 

 bet [Baumg. 1. c]. Nagy csűr [Fuss ap. Grisb. 1. c], Vizakna [Andrae 

 Bot. Zeit. XI. 442], Szászujfalu, Eothberg, Dolmány [Fuss Alt. Arch. 

 n. 380], Szelindek [Schur En. 164], Tür, Szászcsanád, Nagyselyk, 

 Nagyekemezö, Hosszúaszó, Balázsfalva mellett s a köztük fekvő vidéken 

 [Barth! VSV. XVIH. 67], Medgyes [Salzer YSV. VH. 01], Pdomfalva, 

 Kis-Szőlös [Fuss Trans. 172], Berethalom, Segesvár, Prodt, Keresd, 

 Szászkézd, Kőhalom [Baumg. 1. c]. Szászrégen [Emerich ap. Fuss 1. 

 c], Besztercze [Herzog Bistr. 18]. 



541. A. transsilvanicus Barth! ap. Schur Phytogr. (1876) 184; 

 Janka Term. Füz. VEI (1884) 307. — [A. excapus Baumg.- En. H. 

 362; et Auct. Trans., — non L. Maut. (1771) 275. — A. pubiflorus 

 Janka Linn. XXX. 564, non DC, — nam corollae partes in nostra 

 stirpe glabrae inveniuntur]. — Porondos dombokon a mezei tájon. — 

 Egerbegy szőlői felett [.'Barth 1. c], Katona és Kisczég közt [Janka 

 ÖBZ. XVm. 232], lüsfalud az Ompoly mellékén [Baumg. 1. c.]. 



542. A. dasyanthus Pallas Iter IIÍ. (1776) 749. — [A. eriocepha- 

 lus W. et K. Icones I. tab. 46 (ISOO) ; Baumg.- En. II. 360. — A. 

 Stolzenburgensis Lerchenf. Icones f. 16 ! ap. Schur VSV. IV. 94]. — - 

 Fövenyes dombokon és szénamezőkön a mezei tájon, helyenként bő- 

 ven. — Kolozsvár [? Wolff ap. Schur En. 164), Kolos és Torda közt 

 [Janka ÖBZ. XVIH. 267), Torda szénamezői [Wolff! ap. Janka Linn. 

 XXX. 564], Gerendi függő [! Eresei Törd. 24], Mócs, Novály, Záh!, 

 Csehtelke, Szt-Gothard [Janka! Közlem. XII. 187], Koók, Gyéres, 

 Gyulafehérvár [!], Marosporto [Schur En. 164], Alvincz [Csató exs. !], 

 Szászsebes, Nagycstír [Fuss Alt. Arch. H. 380], Szelindek [Baumg. 

 1. c.], Bokoj [Fuss Trans. 171], Szt-Erzsébet [Schur En. 164], Med- 

 gyes, Csicsóholdvilág, Mikeszásza, Kisekemező, Nagvekemező [Barth 

 VSV. XVIII. 67]. \ 



141. CoroBilla L. gen. n. 883. 



+ 543. C. Emerus L. spec. (ed. 1 753) 742. — [C. Emerus Baumg.* 

 En. n. 365, — sedinherbario ejusdeest]. — Hegyi erdőkben a havas- 

 alji tájig: Piatra-alba a Hunyadi hegységben [Baumg. 1. c]. Keresz- 

 tényszigeti-hegység, Keresztényhegység [Schur En. 164]. 



f 544. C. vaginalis Lam. Encycl. II. (1786) 121. — [C. minima 

 Jacq. Aust. HL tab. 271; Baumg.* En. 11. .366; Selmr Sertum n. 

 748, En. 164, — non L.]. — Magasabb mészköhegyek köves füves 



