LATHYRUS. — OROBUS. J 97 



Hátszeg [Csató Erd. Muz. VI. 18], Szászváros [Uiiver. ap. Fuss Trans. 

 182], Székácsvölgy [Csató Székács 260], Nagyszeben [Schur En. 175], 

 Reusseu, Nagycsűr, Szásziíjfalu, Poplaka, Gii'esau [Fuss Trans. 182], 

 Zood völgye [Schur Phytogr. 194], Hosszúaszó, Kisekemezö [Bartla 

 VSV. XVin. 68], Segesvár [Fro. Schássb. 29], Besztercze [Herzog 

 Bistr. 18], Rodna-Naszód vidéke [Porc. En, 16], Gáncs [Czetz Erd. 

 Muz. VI. 16]. 



578/6. L. platyphyllus Eetz. Prodr. Scand. (ed. II. 1795) 170 pro. 

 var. L. silvestris. — [L. heteropliyllus Baumg.'" ! En. H. 336, — et 

 AtTct. Trans. ! non L. — L. intermedius Wallr. Sclied. (1822) 386]. — 

 Erdők s cserjések szélein a mezei tájon. — Kolos [Freyn Közlem. 

 XHI. 130], Koppándi hasadék. Hosszúaszó, Tatárlaka [Bartli ap. Schur 

 Phytogr. 194], Nagyenyed [.'Csató ap. Schur Phytogr. 194], Déva [!] 

 Nagyszeben [Eeissenb.' VSV. XXXI 100], Nagydisznód [Barth ! ap. 

 Fuss VSV, XIX. 210], Talmács és Zood közt, Giresau, Kercesori üveg- 

 huta [Schur En. 175], Ujegyháza, Brassó' [Schur En. 876], Segesvár, 

 Kőhalom Lövete [Baumg. ! 1. cl, Borszék, Tusnád [Schur En. 876], 

 Eodna s Gáncs vidéke [Czetz Erd. Muz. VI. 16]. 



579. L. latifolius L. spec. (ed. 17.53) 733. — [L. latifolius Baumg.* 

 En. II. 335. — L. rotundifolius Janka Linn. XXX. 565, — non Willd. 

 — L. brachyphyllus Schur En. 1 7(j ex descriptione]. — Cserjés helyeken, 

 erdők szélein s erdők közt fekvő szántókon a mezei tájtól a hegyi tá- 

 jig. — Hidegszamos [Bielz ap. Fuss Trans. 182], Kolozsvár, Mezőség 

 [! Baumg. 1. c], Szt-Gothard [Janka 1. c], Torda [Wolff MNL. I. 58], 

 Felvincz, Vidra a Biharhegységben [!], Gyulafehérvár, Déva, Segesvár 

 [Baumg. 1. c]. Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 182], Nagyszeben 

 köi'nyéke [Schur En. 176], igv Szt-Erzsébet szőlői közt [Schur Phvtogr. 

 193], Medgyes [Barth VSV.' XVIII. 68], Szászrégen [Emerich ap. 

 Fuss 1. c.]. 



580. L. paluster L. spec. (ed. 1753) 733. — [L. palustris Baumg.* 

 En. II. 336. — L. emarginatus Schur ap. Barth Arch. XV. 109,— 

 solum nomen]. — Folyók mentén, nedves réteken a mezei tájon. — 

 Hideg Szamos [Knapp herb. !], Egerszeg, Maros- Vásárhely [Barth Arch. 

 XV. 109], Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 32], Nagyszeben [Fuss Trans. 

 182]. Segesvár [Baumg. 1. c], Brassó [Schur En. 176]. 



148. Orobus L. gen. n. 87J. 



581. 0. vernus L. spec. (ed. 1753) 728. — [0. vernus Baumg.''= 

 En. II. 327. — 0. tuberosus Baumg. En. II. 327, et Auct. Trans. ex lo- 

 cis natalibus, — sed 0. tuberosus herbarii Baumg. est status fructifer 

 0. versicoloris !] — Az egész terület mezei és hegyi tájainak erdeiben. 



var.) medius Simk. Term. Füz. IX. (1885) 46. — [0- ílaccidus 

 Kern. ÖBZ. XIX. (1860) 126]. — Átmenetet képez az 0. vemus s 

 0. flaccidus közt s az 0. ílaccidus termőhelyein jön elő. Legközelebb 

 áll hozzá az 0. verrius fi) angustifolms Endl. FI. Pos. (1830) 45 1 , amely- 

 től hosszúra kihegyzett s részben keskenyebb leveleivel különbözik. 



