198 OROBUS. 



582. 0. flaccidus Radius in DC. Prodr. H. (1825) 377. — [0. stipu- 

 laceus Hook. Bot. Mag. series secunda HE. (1829) tab. 2937 ! icon bona ! 

 — 0. gracilis Gaud. FI. Helv. IV. (1829) 500; et in Comolli FI. Com. 

 V. (1847) 318. — 0. flaccidus Kit. in Reicíib. Germ. Exc. (1832) 536. — 

 0. alpestris Scluu-'= Sertum n. 811 ; En. 173, — non W. et K]. — Ma- 

 gasabb hegyek erdeiben a liegyi tájon. — Bráza kőszirté, Köhavas 

 [Schur 1. c], Erdély nyugati határán túl Bihar s Arad megyében több 

 helyen [!]. 



583. 0. variegatus Ten. Prodi-. Suppl. I. (181 5) m. — [0. sylvaticus 

 Baumg. ! En. II. 329. — Vicia Orobus Auct. Trans. — non DC. — í). 

 aestivalis Schur Öst. bot. Z. X. 325 ; En. 173. — 0. venetus Schur En. 

 172, — non Mill. dict.(ed. VIII. 1768) n. 8, — cujus stirps ex icone in 

 Mill. Fig. dict (1760.) tab. 193 fig. 2 !, — ob flqres magnós laxos coeru- 

 leosque — , ad 0. vernum L. ]iertinet]. — Árnyas erdőkben a mezei 

 tájtól a hegvi tájig. — ^Zám, Dobra, Déva [!J, Baromlaka [Barth herb. !], 

 Poplaka [Fuss Bericht 231, Talmács,Giresau [Fuss! Trans. 183], Orlath 

 [Schur En. 173], Kercesora hegysége [Schur ÖBZ. X. 325], Holzmány, 

 Segesvár [Baumg. ! 1. c.]. 



t 0. Clusii Spr. [Vicia oroboides Wulf. — Orobus rupensis, et 

 0. Pseudo-Clusü Schur Phytogi'. 193]. — Kőhalom [Lerchenf. exs. ! 

 ap. Schur En. 167 ; Schur Phytogr. 193], Brassó hegysége [Schur 

 Phytogr. 193]. Lerchenfeld példánya bizonnyal nem Erdélyből való ; 

 Schur adata pedig egészen megbizhatlan. 



584. 0. versicolor Gmel. Syst. Veget. n. (1791) 1108. — [0. te- 

 nuifolius Baumg ■■ ! En. 11. 328. — 0. varius Solander in Bot. Magáz, 

 tab. 675 (1803). — 0. pannouicus Auct. Trans,,- — non Jacq, — 0. 

 albus Auct. Trans., — non L. fii. — 0. Pannonicus fj) macrorrhizus 

 Neilr. Nied. Ostr. 968]. — Széna mezőkön, hegyi kaszálókon a mezei 

 tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 6], Kolos, Boós, Virágosvölgy [Freyn 

 Közlem. Xin. 130], Torda [Baumg. ap. Fuss VSV. XV. 121],'Gerend, 

 Nagyenyed, Tür [! Barth Arch. XV. 109]. Gyulafehérvár [Reckert ! ap. 

 Fuss VSV. XV. 121], Bilak, Vajda-Hunvad [!1, Batiz a Sztrigv mellékén 

 [Csató Erd. Muz. VI. 18], Retyezátliegysé'g [Baumg. En.' II. 328], 

 Szászsebes [Csató Székács 2601, Morgonda, Kőhalom, Lövete [Baumg. 

 En. II. 328], Ragla mellett a Sajó völgyben [Porc. En. l6;Naseud. 

 211], Rodna hegységében az Omu, Rotunda és Lapadna felé [Baumg. 

 En. 11.328], — de Rodna hegységén Porcius nem találta s ott való- 

 szinüleg nem is terem [Porc. 1. c.]. 



585. 0. pallescens MB. Taur. Cauc. 11. (1808) 153; IH. (1819) 

 463. — [0. pallescens Kovács''' in Sternli. Sieb. 29. — 0. canescens 

 Auct. Trans., — non L. fii.]. — Szénamezőkön, hegyek kaszálóin a mezei 

 tájon. — Kolozsvár [! Kovács 1. c], Virágosvölgy [Freyn Közlem. XIII. 

 130], Záh [Janka exs. !]. — A Retyezát havasi rétéin honnan Schur 

 En. 173 — 4 közli, bizonnyal nem terem, és Bielz a kire Schur 1. c. hi- 

 vatkozik sehol sem közli munkáiban a Retyezátról. 



586. 0. niger L. spec. (ed. 1753) 729. — [0. niger Baumg.^' En. 

 n. 328. — 0. tristis Láng in Reichb. Germ. Exc. (1832) 538]. — Er- 

 dőkben s cserjés helyeken az egész teiiilet mezei táján. 



