MALUS. — AMELANCHIER. — SORBUS, 205 



I M. domestica Baumg. En. II. (1816) 4-3 [P. Malus var. mitis 

 Wallr. Sched. (1822) 21.5] ; et M. dasyphyllus Borkh. in Banmg. En, 

 n. (1816) i3, coluntur. Tenyésztett gyümölcsfáink. 



1.56. Anaelanchier Medic. Philos. Bot. I. (1789) 155. — [Aronia Pers, 



Syn. II. (1SÜ7) .39]. 



f 599. A. rotundifolia Lara. Dict. I. (1783) 83 snb Cratago. — 

 [Pyrus Amelancliier L. ; Baiimg." En. II 41. — Aronia rotundifolia 

 Mönch. Meth. (1794) 682]. — ]Havasalii erdőkben. — Kecskekö [Schnr 

 VSV. X. 66], Csáklyaikő [? Pávai ÖBZ. XH. 215], Retyezát [Baumg. 

 1. c], Brassó [?Schur En. 206], Öcsém [Schur VSV. X. Í68]. 



f A. Cretica Pers. Syn. II. (1807) 40 sub Aronia. Colitur hinc 

 inde. — Kerti növény. 



157. Sorbus L. gen. n. 633. 



600, S. aucuparia L. spec. (ed. 1753) 477. — [S. aucuparia Ler- 

 chenf.* ap. Ziegler De Re Sylv. 26 ; Baumg. En. II. 38. — S. lanugi- 

 nosa Kit. in Schult. 11. 50]. • — Hegyi erdőkben a mezei és hegyi tájon 

 az egész területen ; tenyésztik is gyakorta. 



f. S. domestica L. spec. (ed. 1753) 477, — colitur. Tenyésztik 

 helylyel-közzel. 



601.S. torminalis L. spec. (ed. 1753) 476 sub Crataego. — [Cratae- 

 gus torminalis L. ; Lerchenf." ap. Ziegler De Re Sylv. 27. — Pyrus 

 torminalis Elirh. ; Baumg. En. 11. 42]. — Lombos erdőkben a mezei tá- 

 jon. — Kolozsvár [! Landoz I. 7], Torda hasadéka [Salzer VSV. XV. 48], 

 Enyedi-hasadék [Schur VSV. X. 71], Csáklyaikő [Fuss Trans. 213], 

 Kecskekö [Schur VSV. X. 66], Körösbánya [Kerner ÖBZ. XIX. 275], 

 Zámtól Déváig s Dévától Nagyágig és Vajda-Hunyadig az egész hegy- 

 vidéken [!], Limpert [Un ver.".' ap. Fuss VSV. JQII. 1.50], Hátszeg 

 [Csató Erd. Muz. VI. 19], Kis-Ludas, Alsó-Bajom és Küküllővár közt 

 [Lerchenf. 1. c]. Hosszúaszó, Kisekemező, Nagy ekemező [Barth VSV.. 

 XVIIl. 71], Medgyes [Salzer VSV. VII. 92], Segesvár, Kisbun, Nagy- 

 bun, Fejéregyháza, Ujegyháza, Alczina, Holczmány [Baumg. 1. c], 

 Talmács, Giresau [Fuss Trans. 213], Kőhalom, Brassó [Baumg. 1. c], 

 Öcsém [Schur VSV, X. 168], Besztercze [Herzog Bistr. 21], Gáncs 

 [Czetz. Erd. Muz. VI. 19], Roskány [!]. 



602. S. meridionalisGuss. FI. Sic Syn. II. (1844) 2 inSuppl. ; 831 in 

 Observ. sub. Piro. — [Pyrus Aiia Ehrh. ; Baumg.'' En. II. 42. — Sor- 

 bus Aiia Auct. Trans.]. — Magasabb mészkőhegyek sziklás helyein a 

 hegyi tájig. — Koppand hasadéka [Eresei Törd. 59], Torda hasadéka, 

 Enyed hasadéka, KecskekŐ [.'Schur VSV. 74, 71, 66], Csáklyaikő- 

 [.'Fuss Trans. 213], Padság, Vidra a Biharhegységben[!], Dobra, Maros- 

 Némethi, Brassó [Baumg. 1. c]. Öcsém [Schur VSV. X. 168]. 



603. S. intermedla Schult. Öst. Fh H. (1814) 61, sub Piro. — 

 [S. latifolia Nym.* syll. 266, — - quoad plantam transsilvanicam ; et 

 Auct. Trans., — non Pers. — S. semipinnata Borb. MTE. 1882 p. 5, 

 — non Bechstein Forst. Bot. tabl. 8. — S. Ária x aucuparia Borb. 



