i206 RUBUS. — ROSA. 



lanceolatas magnas, et ramulos tam hornotinos quam annotinos angu- 

 latos, ad «ChrylifoUos typicos» pertinet; sed quum ramuli annotini 

 etiam, nec non iJetioli praeter aciileos tenues sparsos etiam pilis sim- 

 plicibns glandulosisque vestiti sint, et viror foliorum late-ovatorum 

 vei obovatorum illis R. hirti similet : stii'ps híBc ab omnibus mihi no- 

 tis discrepat. — Dobra patakánál Koskány megett [!]. 



619. R. corylifolius Smith Engl. Bot. XI. (1800) t. 827. — [R. co- 

 ryfolius Baumg. ■' En. II 57. — R. nemorosus Hayne Arzneigew. III. 

 (1813) t. 10. — R. dumetorum Weihe in Boenningh. Prodr. Monast. 

 (1824) 153. — R. polymorphus et R. heterophyllus Hőst. FI. Aust. 

 n. (1831) 29, 32]. — Erdős csei;]és helyeken a mezei tájon. - — Ajtón. 

 Röd [Freyn Közlem. XIII. 125], Nagyszeben [Schur En. 185], Freck 

 [Fuss Trans. 194], Árpás havasai [Schur VSV. III. 85], Brassó mel- 

 lett a Pojánán [Schur En. 186], és a Czenkhegyen [Freyn Közlem. 

 XIII. 125], Segesvár, Nagybun, Kőhalom, Csikszereda, Bálványos 

 [Baumg. En. 11. 55, 57], Besztercze [Herzog Bistr. 19]. Gáncs [Czetz 

 Erd. Muz. VI. 20]. 



620. R. caesius x discolorGremliBeitr. FI. Schweiz (1870) 23.— 

 Napos agyagos domblejtőkön a mezei tájon. — Kolozsvárt a Bükk 

 felé, a Csáklyaikő alja, Déva mellett a Szárhegyen, Roskány, Dobra [!] 

 s bizonynyal Erdély több más helyén is. 



620/6. R. percaesius x discóior Focke in Litt. — Hasonló he- 

 lyeken mint az előbbi. — Bőven Zám dombjain [!]. 



621. R. caesius L. spec. (ed. 1753) 473. — [R. caesius Lerchenf." 

 ap. Ziegler De Re Sylv. 29 ; Baumg. En. H. 55. — R. campestris Lan- 

 doz n. 29]. — Gyepükön, szántókon s azok mesgyéin, árkok mentén 

 az egész terület mezei táján. 



621/6. R. agrestis W. et K. Icones IH. (1812) t. 268. — [R. agre- 

 stis Baumg.* En. II. 56]. — Szántókon, parlagokon a mezei tájon. — 

 Oláhbrettye a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 18], Székács- 

 völgy [Csató Székács 260], Nagyszeben [Schur En. 185], Lövete, Al- 

 más [Baumg. 1. c.]. 



(!) Roseae DC, Prodr. n. 596. 

 159. Rosa L. gen. n. 631. 



i li. lutea Mill. ; R. punicea Mill. ; R. cinnamomea L. ; R. tur- 

 binata Ait. ; R. sempervirens L. ; R. semperfíorens Curt. ; R. subum- 

 bellata Schur En. 203 ; R. centifolia L. (R. provinciális Ait.) ; R. da- 

 mascena L. ; R. álba L., — coluntur solum. — Csak tenyésztve for- 

 dulnak elő Erdélyben. 



f R. rotundifolia Rau, mint kérdéses van említve Beszterczéröl 

 [Herzog Bistr. 20]. 



1. Arvenses Crepin. 



622. R. Baldensis A. Kerner ap. Déségl. Cat. Rais (1876) n. 20.— 

 [R. repens Baumg. •= En. II. 51, — non Scop. Cam. (ed. 1772) I. 355. — 



