ROSA. 207 



E. arvensis Auct. Trans., — non Huds. FI. Ang. (1762) 192]. — Er- 

 dők vágásain, cserjés napos dombokon. — Kolozsvár [Landoz I. 7], 

 Torda [Eresei Törd. 130], Gyulafehérvárt a Dumbrava alján [Cserni 

 Gyulaf. 31], Zám hegyein [!], Dobra, Déva [Baumg. En. 11. 51].^ Kis- 

 disznód, Töpehegy [Fuss Trans. 207], Götzenberg, Présbe, Arpási 

 hegység bükk övében, Predeal Brassónál [Schur En. 203], Szászrégen 

 [Emericli ap. Fuss Trans. 207]. Besztercze [cum ? Herzog Bistr. 20], 

 Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 20]. 



2. Gallicanae DC. 



023. R. hybrida Schleicher Catal. Pl. Helvét. II. (1807) 22. — 

 [E. pumilo- arvensis Eeichb. Germ. Exc. (1832) 623. — E. hybrida 

 Schur- En. 203]. — Mezőkön Kis-Csűrnél [Schur En. 203]. 



624. R. Austriaca Crantz Stirp. Austr. II. (1769) 86. — [E. pu- 

 inila Jacq. Aust. II. (1774) tab. 198 ; Lerchenf.='= ap. Ziegler De re Sylv. 

 29 ; Baumg. En. 11. 50. — E. gallica Auct. Trans., — non L. spec. 

 (ed. 1753) 492. — E. galHca L. fj delanata Borb. ! Közlem. XVI. 358, 

 369, 370. — E. hybrida var. subcordata Borb. ! Közlem. XVI. 356, 

 361. — E. Axmanni f. coriacea Borb. Közlem. XVI. 355, 364. — E. 

 tomentosa Cserni Gyulaf. 31, — nec aliorum]. — Mesgyéken, erdők 

 irtásain, cserjés dombos helyeken az egész terület mezei táján. 



625. R. Jundzillii Bess. apu(^ MB. Taur. Cauc. Hl. (1819) 347. — 

 [E. Jundziliiana Bess. En. (1822) 67. — E. Jundzilliana var. perglan- 

 dulosa Borb. Közlem. XVI. 383]. — Boós hegyi rétéin [Freyn" ex 

 Borb. 1. c.]. 



S. PimpineUifoHac DC. 



626. R. spinosissima L. spec. (ed. 1753) 491. — [E. spinosissima 

 Lerchenf.''= ap. Ziegler De Ee Sylv. 29 ; Baumg. En. n. 49]. — Napos 

 sziklás hegyeken a mezei tájon. — Kolozsvár [! E. pimpinellifolia 

 Landoz ! II. 30], Tordánál a hasadék bérczein s Toroczkónál a Szé- 

 kely kövön [! Eresei Törd. 130]. Tilalmas Toroczkónál [!], Csáklyaikö 

 [! Barth VSV. XIX. 144], Kecskekő [! Schur VSV. X. 67], Boicza az 

 Erczhegységben, Déva hegyei és Kozolya hegy [!], Szászváros [Unver. 

 ap. Fuss Trans. 205], Grosscheuern [Fuss Trans. 205], Kőhalom vára, 

 Töpehegy ! Alsó-Eákosnál, Háromszék alhavasi tájain így a Bálványos 

 hegyen [Baumg. En. II. 49], Brassó !, Öcsém [Sclrar En. 199]. 



626/i. R. pimpinellifolia L. Syst. Nat. ed. X. (1759) 1062; L. 

 spec. (ed. 1763] 703. — [E. pimpinellifolia Baumg.''' En. II. 49. — 

 E. poteriifolia Schur En. 199, — ex descriptione]. — Napos sziklás 

 hegyeken a mezei tájon. — Mezőség [Baumg. En. II. 49] így Záli 

 bérczein [Eresei Törd. 129], Torda hasadéka [Fuss Trans. 205], Nagy- 

 szeben, Szt-Erzsébet, Szelindek [Schur En. 199, 200]. Nagycsűr [Fuss 

 Trans. 205], Kőhalom [Bielz ap. Andrae Bot. Zeit. XI. 458], Brassó 

 [Andríe 1. c.]. 



■\ R. gentüis Sternb., — ad Szt-Erzsébet et Nagycsur [Schur En. 

 200] indicata ; et R. reversa Kit. in saxosis calcareis Árpás [Schur 



SiMONKAl : Erdély flórája. 17 



