1. c] indicata : ambo dubiae. — Mindkettő kétes, sőt a R. rerersa Kit. 

 kellően nem is volt ismeretes Schur enumeratiója (1866) idejében. 



627. R. adenophora Kit.! in Scluüt. Öst. FI. 11. (1814)69; — 

 Kit. in Linn. XXXII. (1863) r)87. — [E. alpina Lerchenf.' ap. Zieg- 

 ler De Ke Sylv. 29 ; Baiung. En. 11. 51. — non L. spec. ed. 1763, p. 

 703. — E. Pyrenaica et E. monspeliaca Anct. Trans., — non Gouan. — 

 E. alpina [i) pube.scens Kocli Svn. (ed. 1837) 224-. — E. balsamea seu 

 recnrva Kit. in Linn. XXXIL 590; Eeliqu. Kit. (1863) 129; Kit. 

 Herb. Fasc. XV. n. 27 ! — E. adenosepala Borb. ! Közlem. XVI. 527, 

 529. -" E. stenodonta Borb. ! 1. c. 530. — E. alpina L. typica «habi- 

 tat in alpibns Helvetiaí» habetqiie «fólia glabra» (ex Willd. spec. II. 

 1076), quare ad synonyma ete pertinet E. alpina f) atricliopliylla 

 Borb. Közlem. XVI. 527. — Fólia stirpis Transssilvanicfe semper plus- 

 minns pubescentia inveniuntur, quare stirps Tran^silvanica ad It. ade- 

 iiophoram, Ibliis pubescentibus solum a E. aljiina L. diversam, perti- 

 net. Nec E. Pyrenaica Goixan Illust. p. 31, t. XIX. ! apud nos nasci- 

 turj. — Magasabb hegyvidékeken a havasalji tájig. — Királyhágó 

 [Feichtinger exs. !]. Czigányhavas [Landoz I. 7j, Skericza Padságnál, 

 Kecskekő, Csáklyaikő [!', Bihar havasokon Skerisora jégbarlangjánál 

 és Vidra bérczein [! Kern. ÜBZ. XIX. 233], valamint a Piatra Biherin 

 és Verespatak hegyi utain |!i, Ponorics a Sztrigy mellékén jCsató Erd. 

 Muz. VI. 18J, Muncsel hegyei az Erdöhátságon [Unver. ap. Fuss Trans. 

 205], Zsijécz patakánál a ^Pareng hegységben [!], Götzenberg. Bulla 

 zuhataga [Schur En. 200], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 85], Bráza 

 havasai [Schur VSV. II. 176] Keresztényhavas Brassónál [! E. pendu- 

 lina Schur En. 200], Bucsecs [Shur 1. c], Homoród fürdő és Üláhfalu 

 közt [Fro. VSV. VIII. 102]. Lövete ásványvizénél, a Hargittán és a 

 Szt-Anna-tó felé a Büdös hegycsoportján [Baumg. 1. c]. Borszék 

 [Wolff exs.! Saizer VSV. Vn. 53]. Kereszthegy [Schur VSV. X. 157], 

 Strimbu hágó [Haynald herb. ! et ap. Borb. 1. c. 530], Eodna hava- 

 sai, Cziblesz [Czetz ! Erd. Muz. VI. 20], Köhavas, Zajzonvölgy. Csukás, 

 Csornád hegy [!]. 



4. MdntaiKU' ( 'repui. 



i 7i. fernu/ined \i\\. Prosp. (1779) 46. — [E. rubrifolia Vili. 

 Hist. Dauph. IIÍ. (1789) 549: Schur- Verh. sieb. Ver. X. 74]. — Szt- 

 Srzsébet [Schur Ed. 201], Torda hasadéka [Schur VSV. X. 74, — sed 

 in Schur En. de hoc loco non memoratur]. 



628. R. Gutensteinensis Jacq. Fii. in Cat. Hort. Vindob. (1821) 

 3. — [E. livida Hőst. Fi. Aust. (ed. 1831) 25 ; Baumg.- Mant. 46]. — 

 Kőhalom [Baumg. Mant. 46], Kőhavas Brassónál [Schur En. 201]. 



62S, />. R. asperifolia Borbás- Közlem. XVI. 462, ex «unico solum 

 spocimine», nec ex eo satis nóta. — Törcsvár szorosában már Eumá- 

 niában [Haynald ex Borb. 1. c.]. 



i H. COriifolia Fries Novit (1814) 147. — Erdélyből eredő 

 példányát látta a kolozsvári egyetem gyűjteményében Christ [Flóra 

 1875 p. 296] ; de H. Braun szerint Christ a li. incana Kit. növényt 

 vette hazánkból a E. coriifoliá-nak. 



