209 



5. ('aninae iiiulac l>m';/L 



()29. R. canina L. spec. (ed. 1753) 491. — [R. caniua Lerclienf.' 

 ap. Ziegler De Re Sylv. 29 ; Baumg. En. II. 52. — R. nitens, glau- 

 cesceus, balsamica, sarmentacea, calycina Scliur Sei-tum p. 23, — nec 

 aliorum, ex ipso in Scliur En. 201. — R. canina f) brevipes, /"^ euoxy- 

 pliylla, f) niontivaga, et fj sphaerica Borb. Közlem. 412, 414, 415. — 

 R. canina ») opaca Porc. En. 19; Naseud. 202]. — Jelezték az egész 

 terület mezei tájáról ; gyűjteményemben Erdélyből csak Déva hegyei- 

 ről, a Töpehegvről. Brassó és Hétíalu hegyeiről van meg. 



630. R. Marisensis Simk. et Braun in Term. Füz. IX. (1885) 4-0.— 

 Napos cserjés dombokon a mezei tájon. — Zám, Maros-Sólymos és 

 Brassó hegyein ^!], Nagyszeben [Schur herb. teste H. Braun], Hétfalu 

 hegyei [!]. 



631. R. dumalis Bechst. Forstbot. (ISIO) 241, 939. — [R. biser- 

 rata Merat FI. Paris (1812) 190? — R. canina 6; nitida Porc,- En. 

 19. ■ — R. insignis Borb. Közlem. XVI. 421, — vix Gren]. — Cserjés 

 hegyeken a mezei tájon. — Székelyó, Bánfiy-Hunyad, Torda-hasadéka 

 [Borb. Közlem. XYI. 419, 421], Zám hegyei, Kapruca hegy Vajda- 

 Hunyadnál, Kőalja-Ohába és Csopea közt a Öztrigy mellékén [!], 

 Czenkhegy Brassónál [Borb. Közlem. XVI. 420], Rodna [Porc. En 19; 

 Naseud. 202]. 



mi/h. R. fissispina Wierzb. in Heuff. Zool. bot. Ges. A'in. (1858) 

 102. — Déva mellett a Rocsi hegyen erdők szélén [!]. 



6'. ('aninae pnltesccntríi Crepiu. 



632. R. uncinella Bess. in. MB. Taur. Cauc. 111.(1819) 349; Bess. 

 En. volh. (1822) 20, 63. — [R. rameaHs et R. obscura Borb. ! Közlem. 

 XVI. 429, — non Puget — R. semiglabra Borb. ! Közlem. XVI. 431, 

 vix Ripart. — R. uncinella f. ciliata Borb. 1. c. 434 ; f. subglabra Borb. 

 1. c. 435 — 436. — R. amblyphylla (vix Ripart) et R. subatrichostylis 

 Borb. 1. c. 436. — R. Vagiana Borb. 1. c. 451 — 2 quod ad pl. transsil- 

 vanicam, teste speciminis a Borbásio citato ! — non Crép. — Speci- 

 men hoc. a Borbásio citátum et a Falckio ad Brassoviam lectum in 

 lierbario Archiepisc. Haynald asservatur, et a R. Vagiana Crepin jam 

 sepalis post anthesim deflexis totó coelo differt]. — Cserjés dombokon 

 a mezei tájon. — Kolozsvár széna mezőin [Borb. 1. c. 429], Torda ha- 

 sadéka [Borb. 1. c. 431], Nagyenyed, Báűffv-Hunyad, Brassó [Borb. 1. c. 

 434, 436, 452], Dobra ! [Haynald ap. Borb. 1. c. 434], Bilak hegy Bor- 

 bánd és Vájasd felett, Zám, Roskány, Maros-Sólymos, Maros-Némethi, 

 Déva hegvei, Kőalja-Ohába [!]. 



633. R. solst'itialis Bess. FI. Gal. I. (1809) 324; Bess. En. (1822) 

 19. — [R. dumetorum Auct. Trans., non Thuill. FI. Paris (1799) 250, 

 cujus stirps genuina fructu globoso. foHis simpliciter fere serratis, ro- 

 tundatis magisque viridibus a nostra differt. — R. corymbifera Baumg.'^M 

 En. II. 52, — an etiam Borkh. ? — R. dumetorum brevipes Borbás 

 Közlem. XVI. 428]. — Napos dombokon a mezei tájon. — Gáncs 



17- 



