'210 ROSA. 



[Czetz Erd. Muz. VI. 20], Torda hasadéka [Borb. 1. c], Csáklyaikő 

 völgye Benedek felett, Berzsán erdő Dévánál Zalasd és Govasdia közt 

 a Kecsenyás hegyen [!], Segesvár és Brassó [Baumg. 1. c,]. Büdöshegy 

 [Borb, 1. c], Kodna [Porc. En. 19], Garcsinvölgy [!]. 



7 . Caninae collináé Cvepin. 



634. R, tortuosa Wierzb. in Reichb. Exsic. n. 175 (1840) cum di- 

 agnosi. — [R. collina Lerchenf.''= ap. Ziegler De Re Svlv. 29 ; Baumg. 

 En. n. 53 et Auct. Trans., non Jacq. FI. Aiist. II. (1774) 58 tab. 197, 

 — cujus stirps genuina, apud nos non nascitur, sed pro se R. tortuo- 

 sam vicariam habét. — R. denticulata Borb.! Közlem. XVI. (1880) 

 388. — R. catarractarum Borb. 1. c. 386], — Napos dombokon. — 

 Mezőség [Eresei Törd. 128], Déva [!], Nagycsűr, Dolmány, Boicza, 

 Giresau [Fuss Trans. 207], Segesvár. Szászkézd, Kőhalom, Brassó, 

 Lövete [Baumg. 1. c], Rodna [Porc. Naseud. 202], Guraszáda, Dobra, 

 Roskány [!]. 



cS\ Caninae hispidae Déségl. 



635. R. Transsilvanica Sclmr! En. (1866) 202. — [Descriptio hu- 

 jns RosíB optime quadrat cum specimine herbarii Schuriano lember- 

 giensi ad 'iHahnbach» lecto, quare specimen illud Hahnbachense pro 

 vera R. Transsilvanica adoptandum. Synonvma sünt : R. tortuosa 

 Wierzb. in Borb. Közlem. XVI. ( 1880) '400 ;" 406. — R. Andegaven- 

 sisBorb. Öst. bot. Zeit. XXIX. (1879) 101, — seu R. Andegaven- 

 sis h) vinealis Borb. (non Rip.) Közlem. XVI. 406, — quoad plantam 

 transsilvanicam. R. Andegavensis var.) Bihariensis Borb. Közlem. XVI. 

 399, 403, — tam ex loco natali quam ex descriptione : rami nam plus 

 minus aculeati etiam inermes in eodem frutice inveniuntur ! — R. An- 

 degavensis var. squarrosidens Borb. ! Közlem. XVI. 401, 407]. — Na- 

 pos cserjés dombokon a mezei tájon. — Nagyenyed [Borb. ÖBZ. XXIX. 

 101 sub. R. Andegavensi; Borb. Közlem. XVI. 405 sub R. Kosinskiana; 

 Borb. Közlem. XVI. 406 sub R. vineali], Maros-Sólymos és Déva he- 

 gyei [!], Kakasfalva [Scliur! 1. c]. Dobra, Roskány, Garcsinvölgy [!]. 



var.) Schiirii Simk. Term. Füz. IX. (1885) 42. Differt a typo pe- 

 tiolis et foliolis glabenimis praeditis, indumento harum partium, ha- 

 bét nam petiolos et nervos foliolorum medios pilosulos. Mihi solum 

 forma in dumetis vei umbrosis enata videtur. — Ei-dők s cserjések 

 árnyas helyein. — Brassó hegyein így a Czenk hegyen, Salamon- 

 kövön és Hangesteinon [Schur, ! 1. c.]. Magam Aradmegyében Menny- 

 háza hegyein, és Biharmegyében Pecze-Szölősnél szedtem. 



.9, Scahratac Crepin. 



636. R. Mészköensís Simk. — Napos mészkő dombokon Mészkő 

 község szőlőinél Aranyos-Torda megyében. 



