Magas cserje nagy s mégis elég karcsú, 

 sarlós és tövön elszélesedö tüskékkel. 

 Levélkéi 7-en egy nyelén, elég nagyok, 

 börkemények, tojásdad elliptikusuk, 

 kétszeresen s mirigyesen füi-észesek, 

 szinűkön fénylök, fouákukon homályo- 

 sak és középerüköu elég bőven, oldal 

 ereiken azonban elenyészően mirigye- 

 sek, különben egészben véve meztelenek. 

 Pálhái mirigyesélüek, különben mezte- 

 lenek ; levélnyelei nj'eles mirigyekkel 

 ellátvák ; kocsánja a termésnél rövidebb 

 vagy alig akkora, itt-ott apró tüskeszö- 

 rökkel ellátott; termése hosszas, tövén 

 néha tüske-szőrökkel; csészesallangjai 

 letűröttek, hátukon szörösödők s élükön 

 gyéren mirigyesek ; diszkusza kúpos ; 

 bibenyelei kevesek, gyéren szörösödők 

 vagy meztelenek. 



Hosszúkás temésé vei, mely kocsánjá- 

 nál többé kevésbbé nagyobb, valameny- 

 nyi «Scabrataen-töl különbözik. Nálunk 

 a Eosa Scabrata Crep.-t helyettesíti, a 

 melytől nemcsak hosszas termése, ha- 

 nem majdnem meztelen bibenyelei és 

 bőrkemény leveleiről is meg lehet kü- 

 lönböztetni. — Ai'ad megyében is gyűj- 

 töttem 0-Dézna völgyében. 



211 



Frutex elatus, aculeis falcatis basi 

 dilatatis, magnis tamen sat gracilibus. 

 Foliola septena, majuscula coriacea, 

 ovato-elliptica, glanduloso duplicato 

 serrata, supra nitida, subtus opaca et 

 in nervo medio sat dense in nervis pri- 

 mariis obsolete glandulis aspersa cete- 

 rum tota glabra. Stipulae glandulose — 

 ciliatae cetenim glabrae ; petioli glandu- 

 lis stipitatis adspersi ; pedunculus 

 fructu brevior, vei eum vix íequans, 

 liinc inde aeiculis minutis praeditus ; 

 fructus oblongus, basi nonnunque aci- 

 culosus : calycis laciniae deflexae, dorso 

 puberulas et margine sparse glandu- 

 losaB ; discus conicus ; styli pauci sub- 

 glabri seu sparse pilosuli. 



Fructu longiusculo, pedunculo suo 

 plus — minus majori, ab omnibus 

 e sectione « Scabratarum » mihi notis 

 distat. Substituitur apud nos pro Eosa 

 scabrata Crep. a qua non solum fnictu 

 oblongo, sed etiam stylis subglabris et 

 foliis coriaceis facile distinguitur. — 

 Légi etiam ad 0-Dézna com. Ara- 

 densis. 



10. Sejnaceac Crepin. 



637. R. Kluckii Bess. apud MB. Taur. Cauc. III. (1819) 346 ; Bess. 

 En. (1822) 67. — Erdők szélén és cserjésekben. — Kakasfalva, Tal- 

 mács [Schur- En. 202). 



638. R. Zalana Wiesb. Öst. bot. Zeit. XXIX (1879) 14-2. — Napos 

 cserjés dombokon Zám mellett [!]. 



639. R. arvatica Puget! in Baker Eeviend Broth. (1864) 33, — 

 [R. sepinm Sclmr" En. 201, — non Tliuill, — cujus strips genuina 

 apud nos non nascitur]. — Napos dombokon. Déva hegyein elég bőven, 

 így a Szárhegyen és Rocsi hegyen [!], Szelindek, Reussen, Kiscsür [Schur 

 1. c. teste H. Braiin]. 



11. Ihihü/hw.me rerac Déségl. 



640. R. micrantha Smith Engl. botany XXXV. (1812) tab. 2490 

 f. 713! optima. — [R. nemorosa Libert in Lejeune El. spa. II. (1813) 

 311. — R. permixta Déségl. Monogr. in soc. acad. de M. et Loire X. 

 (1861) 147; Cat. rais. 538. — Etiam R. rubiginosa Baumg.* En. II. 

 51 ?]. — Napos cserjés dombokon a mezei tájon. — Zám dombjain 

 bőven, Dévánál a Szárhegyen [!], Szt-Erzsébet, Szelindek [R. rubigi- 

 nosa b) microphylla Schur En. 201], Dobra [!]. 



t R. rubiginosa L. Mant. 11. (1771) 564. — [R. rubiginosa Ler- 

 chenf." ap. Ziegler De Re Svlv. 29]. — Plesuhegv Csúcsánál, [Feicht. 

 Közlem. IX. 94]"; Gáncs [Cze'tz Erd. Muz, VI. 20),'Torda [Eresei Törd. 



