Sl'IRAEA. Í213 



elvadulva is előfordul, igy : az Ompoly íBentéű Gyulafehérvárnál [Cserni 

 Gyulaf. 31 j. Ditró vidékén [Baumg/'' En, II. ií], Csíkszereda és Tótli- 

 fahi [Janka Közlem. XII. 187]. 



6i4. S. ulmifolia Scop. Carn. (ed. 177^2) I. 3i9 t. ^2± — [S. cha- 

 msdrifolia Jacq. Hort. Vind. II. (1773) 66 t. liO; Baumg. En. II. 45 

 pro p. ; Auct. Trans. caeter. — S. ulmifolia Baumg.'' En. II. 45. — S. 

 opulifolia Eresei Törd. "20 ; Schur Verh. sieb. Ver. X. 74, — non L. 

 cujus stirps genuina hinc inde in hortis colitiir]. — Havasok és havas- 

 aljak vidékein az egész területen bőven, s leszáll az előhegyekre is. — 

 Csúcsa [! Freyn, Közlem. XIII. Iá7], Drágán völgy mellékei a Vlegyá- 

 sza hegységben [!], Hidegszamos [Knapp herb. !], Kolozsvár mellett a 

 Malomvölgyben [Simk. MNL. II. 147], Torda hasadéka [! Schur VSV. 

 X. 74], Koppand hasadéka [Eresei 1. c.], Székelykő Toroczkónál 

 [! Winkler ÖBZ. XVI, 48], Padság hegyei s innen az Aranyos mellékén 

 a Biharhegy csoportig [!], a két Aranyos hegyvidéke a Biharhegységben 

 [! Kern. OBZ. XIX. 140], s innen a Vulkánhegyig, Abrudbánya, 

 13ucsum- Cserbul és Verespatakig [!], Csáklyaikő [.'Barth VSV. XIX. 

 144], Kecskekő, Boicza az Erczhegységben, Nagyág, Déva hegyei [!], 

 Kozolya hegy [! Baumg. 1. c], Nagy-Kapus [Fuss Ti-ans. 181J], Pono- 

 rics a Hztrigv mellékén [Cató Erd. Muz. VI. 18], Eetyezát hegység 

 [íHeuff ZBG.' VHI. 99], Götzenberg Présbe, Mumma [Schur En. 181], 

 Guraró, Kisdisznód, Falkenstein, Cibinjézer, Avrisel, Csörte [Fuss 

 Trans. 1891, Szurul [Baumg. 1. e.], Kerczesora, Árpás és Fogaras hegy- 

 sége [! Schur En. 181],Barczaság hegységei. Cseretető, Lővete, Hargitta 

 [Baumg. ! 1. c.]. Szt-Keresztbánya Óláhfalu mellett [Fro. V8V. VIII. 

 102], Öcsém [Schur VSV. X. 168], Borszék [Salzer VSV. VH. 5.3], 

 Kereszthegy [Schur VSV. X. 157, 158], Görgényhegyei, Ilva [Walz. 

 MNL. HL 67], Sztrimbu hágó [Baumg. ap. Fuss Trans. 189], Eodna 

 hegysége [Baumg. En. 1. c.], Töpehegy Alsó-Kákosnál [!]. 



645. S. média Schmidt. Alig. Baumz. (1792) t. 54. — [S. oblongi- 

 foha W. et K. Icones HL t. 235 (1812); Schur- Sertum n. 859]. — 

 Sziklás hegyeken a mezei tájon. — Boicza az Erczhegységben [!], 

 Kecskekő, Töpehegy, Brassó [Schur En. 182]. 



var. S. glabrescens [S. Pikowiensis Simk. MNL. IH. 51, — non 

 Bess. En. (1822) 46. — S. chamaedrifolia Baumg.* En. II. i5 quoad 

 plantam e montibus Töpe ! — S. obovata Landoz I. 6 ; Schur Ost. 

 bot. Zeit. XL 364; Schur En. 181, — non lüt. — S. crenata Wolíf 

 MNL. I. 58]. — Napos sziklás hegyeken a mezei tájon. — Túr hasa- 

 déka [Landoz 1. c], Torda hasadéka [Simk. MNL. IH. 51], Csáklyaikő, 

 Déva mellett a Szárhegyen [!], Töpe ! és Ürmös-Töpe Alsó-Rákosnál 

 [Baumg. herb. ! En. H. 45]. 



646. S. crenata L. spec. (ed. 1753) 489. — [S. crenata Baumg. =■= 

 En. II. 45. — S. hypericifolia Schui- Verh. sieb. Ver. X. 206, — ex 

 ipso]. — Sziklás mészkő hegyeken a mezei tájon. — Koppand hasa- 

 déka [.'Eresei Törd. 20], Töpehegy Alsó-Rákosnál! [Baumg. 1. c.],. 

 Czenkhegy Brassónál [Schur ! VSV. X. 206 sub S. hypericifolia, — ex 

 ipso in ÖBZ. XI. 364]. — Gyakorta tenyésztik is kérteinkben, pl.: 

 Nagyszebenben, Medgyesen stb. 



