-215 



f) Dryadeae Vént. tabl. III. 349. 



161. Dryas L. gen. n. G37. 



650. D. OCtopetala L. spec (ed. 1753) 501. — [D. octopetala 

 Baumg.''' En. II. 72]. — Havasok sziklás törmelékes magaslatain. — 

 Skerica Padságnál [Simk. Album 184], Jogorván köve a Eetyezát hegy- 

 ségben [Csató Erd. Muz. IV. 80], Árpás havasai [! Schur VSV.III. 85], 

 Dregus és Bráza havasai [Banmg. 1. c], Királykő [! Andrae Bot. Zeit. 

 XI. 4-56], Keresztény hegység [! Fuss Trans. 190], Bucsecs, Kőliavas, 

 Piroska [! Baumg, 1. c], Csiikás ! [Kotschy ZBG. III. 140], Öcsém [Fro. 

 Arch. 156], Nagy-Hagymás, Egyeskö [Janka ÖBZ. XVHI. 200], 8za- 

 lárd patak forrásainál [Nagy ap. Eresei Törd. 102], Korongvis [Reckert 

 VSV. VI. 19], Ünőkö [Sclmr V8V. X. 132]. 



162. Geum L. gen. n. 636. 



651. G. urbanum L. spec (ed. 1753) 501. — [G. nrbanum Baumg.* 

 En. n. 69. — G. robustum sevi G. vicanum Schur herb. ! En. 183 ; G. 

 strictum et G. intermedium Schur herb. ! En. 183, — nec aliorum. — 

 G. montanum Cserni! Gyulaf. 31. — G. Pyrenaicum Landoz I. 6, — 

 de quo in Enumeratione suall. tacet Auctor.]. — Cserjés erdős helye- 

 ken az egész terület mezei és hegyi táján közönséges. 



651/ft. G. Teszlense (Aleppicum x nrbanum) Simk. Szedtem a Bü- 

 dös gerinczén és a Teszla tövén erdei utakon és erdei vágásokban marha- 

 járó ösvények mentén 1500 met. magasságban, a 6f. Aleppiciun Jacq. és 

 G. urbanum L. társaságában, melyek középalakja. — Termetére nézve 

 a G. iirbanumlio'z. hasonló ; különbözik azonban attól már rövidebb és 

 merevebb kocsánai, de főkép a G. Aleppicum-éhoz hasonló termésgömb- 

 jeiben. A gömböket alkotó terméskének magrejtője ugyanis sűrű és haj- 

 szálforma sertéktől borzas ; terméskéi csőrének felsőforgója pedig szin- 

 tén zöldes egyenest felfelé álló mint a G. Aleppicuuinál s hosszabb és 

 szőrösebb is mint a G. urbanum terméskéinek forgói. AG. Aleppicumtól 

 könnyen megkülönböztethető gyöngébb termete s csak fél akkora vas- 

 tagságú kocsánairól. — [Légi secus vias et calles ad radicem montis 

 «Teszla» 1.500 met. s. m. in silvis cfeduis, et in monte Büdös sociis G. 

 Alepjncum J^cq. et G. urbanum L. ; quorum médium. Habitu G. urbano 

 simile, sed distinguitur ab eo : pedunculis brevioribus et rigidioribus, 

 nec non praecipue fructnum capitulis illis G. Alepjnci similibus. Peri- 

 carpia nam setis densis íiHformibus sünt hirsuta, etiam aristse biarticii- 

 lata3 articulus superior virescens erectusque quam in G. Alepjnco, et 

 longior pilosiorque quam in G. urbano. — A 6r. Aleppico facile dis- 

 tingues : habitu debiliori et pedunculis dimidio tenuioribus.] 



652. G. Aleppicum Jacq. Icones rar. I. (1786) t, 93. [G. strictum 

 Ait Hort. Kew. II. (1789) 217. — G. intermediiim Baumg.=' ! En. U. 

 69; Csató Erd. Muz. IV. 80; Schur VSV. X. 195, non Ehrh. — 



