WALDSTEINIA. — FRAGARIA. 517 



doz I. (j], Berkenyes [Frevn Közlem. XIII. 1261. Feketelak, Kisczég 

 [Janka Linn. XXX. 56(jj, Tordahasadéka. Székelykö [! Wolíf. MNL. I. 

 58]. Nyirmezö [Csató exs. !], Csáklyaikö [Pávai ap. Fuss Trans. 192], 

 Boicza az Érczliegységben [!], Segesvár, Nagybun, Bonyha, Töpehegy 

 Alsó-Rákosnál ! Banmg. 1. c], Brassó [Fuss Alt. Arch. 11. 369], Öcsém 

 [Scliur En. 184]. 



657. W. trifolia Eoch.- ap. Kocb. Linn. XIII. (1838) 337.— 

 [W. trilüba Hornnng in Baumg. Mant. (184-6) 45. — W. Sibirica Auct, 

 Trans. — non Tratt. Rosac. Monogr. III. (1823) 108, — cujus stirps 

 genuina est tioribus albis prasdita, et cum Daliba rda ternata Stephan 

 in Mem. Soc. Mosc. I. (1806) 129 tab. 10 identica. (.'omaropsis sibirica 

 Auct. Trans., — non DC. Prodr. II. (1825) 555]. ~ Délkeleti-Erdély 

 magasabb begyvidékein, erdős völgyek mentén a mezei tájtól a havas- 

 alji tájig. — Székelv-Udvarhely [Janka ÖBZ. XVIII. 2991, Homoród- 

 fürdö [Wolffap. C. Fuss. VSV.'lI. 175], Zajzon pataka [! Kotschy ZBG. 

 m. 139], Ojtoz szorosa [Hornung''= ap. Kocb. Linn. XIII. 338], Bor- 

 szék [Wolffap. Janka Linn. XXX. 566], Kereszthegy [Janka 1. c.]. 



J64. Fragaria L. geu. n. 633. 



658. F.vescaL. spec. (ed. 1753) 494.— [F. vesca Baumg.='= En. 11. 

 58. — F. eftlagellis et F. semperílorens. Uucbesne in Lam. Dict. II. 

 532]. — Erdős cserjés helyeken az egész terület mezei táján s innen 

 az alhavasi tájig. 



659. F. elatior Ehrb. Beitr. VII (1792) 23. — [F. pratensis et 

 F. moschata Ducbesne Hist. des Frais. (1766). — F. elatior Kovács"' 

 ap. Sternb. Sieb. 28]. — Kaszálókon, füves cseijés dombokon a mezei 

 tájon. — Nagyszeben [Fuss VSV. XIII. 149], Marosvásarbely [Kovács 

 1. c], Rodna-Naszód vidéke [Porc. En. 18]. Kertekben is tenvésztik. 



660. F. collina Ehrb. Beitr. VII. (1792) 26. — [F. coUina 

 Baumg." En. II. 59. — F. viridis ; F. nigra etc. Ducbesne 1. c.]. — 

 Napos dombokon a mezei tájon ; Schur szerint a havasi tájig. — 

 Kolozsvár [! Landoz I. 6], Kolos, Boós, Ajtón, Berkenyes, Botorom 

 és Virágosvölgy, Torda [Freyn Közlem. XIII. 125], Bilak, Déva, Vajda- 

 Hunyad [!], Russ, Nagy-Oklos a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. VL 

 18], Plostyina a Retyezát hegységben [Csató Erd. Muz. IV. 80], Szász- 

 város [Unver. ap. Fuss. Trans. 196], Székácsvölgy [Csató Székács 260], 

 Nagycstír, Nagyszeben, Szt-Erzsébet, Rothberg, Giresau [Fuss ! Trans, 

 196], Arpáshavasa [? Schur En. 186], Tür, Szászcsanád, Nagyselyk, 

 Medgves, Hosszúaszó, Balázsfalva mellett s a köztük fekvő vidéken 

 [Bartii VSV. XVIII. 69], Segesvár [Fro. Scbássb. 301, Persány [Scbur 

 VSV. X. 211], Brassó [Schur En. 186], Besztercze [Herzog Bistr. 19], 

 Rodna és Gáncs vidékén mindenfelé [Czetz Erd. Muz. VI. 15]. 



660/Z>. F. Hagenbachiana liang. ap. Koch in Flóra XXV. (1842) 

 532. — [F. Hagenbachiana Janka^' Linn. XXX. 567]. — Magasabb 

 erdőkben Kolozsvár mellett [Janka 1. c.]. 



t F. gi-andiflora Ehrb.; F. cbiloensis Ehrb.; F. virginiana Ebrh., — 

 binc-inde coluntur. — Kertekben tenyésztve helyenként. 



