POTENTILLA. 21!) 



clinata Auct. Trarts., — non Vili. — P. curvidens Hcliur herb. ! et 

 Scliur En. 190. — P. Rodnensis Porc. Naseud. 108. — P. Sadleri 

 íSchur Verh. sieb. Ver. X. 6.3 ex descriptione, — non ex herbario ejus 

 lembergiensi]. — Szikár napos dombokon a mezei tájon. — Kolozsvár 

 [Landoz I. 7; II. 29], Torda hasadéka [! Sclmr VSV. X. 74- ; Wolff 

 MNL. I. 59], Székelykő [Winkler ÖBZ. XVI. 48 sub P. intermedia], 

 Felső-Gáld [Bartli Arch. XV. 109], Kecskekö [Schiir En. 190], Bilak 

 [Schur VSV. X. 6.3 sub P. Sadleri], Körösbánya [Kern. ÖBZ. XIX. 

 167], Zám, Déva [! Schur En. 190 sub P. curvidente !], Nagy csűr [Fuss 

 Trans. 198], Medgyes [Salzer VSV. VI. 95 sub P. intermedia], Kőha- 

 lom s Alsó-Rákos hegyei [Baumg. ! 1. c], Brassó [Schur En. 190], Bü- 

 dös [Schur En. 190 sub P. curvidente]. Kereszthegy [Schur En. 190], 

 Besztercze [Fuss Trans. 198], Rodna vidéke [Porc. En. 18]. 



Gm/b. P. Baumgarteniana Schur-! En. (1866) 191. — [P. cane- 

 scens P) fallax Üclitr. -Jahre.sb.Schles. Gesellsch. f. vaterl. Cultur XI JV. 

 (1867) 81. P. canescens x obscura Mihi, seu P. inclinata x obscura 

 Porc. En. 18]. — Napos dombokon a mezei tájon. — Segesvár [Baumg .! 

 ap. Schur 1. c], Brassó Várhegye [Schur 1. c], s bizonnyal több más 

 helyen is. Rodna vidéke [Porc. 1. c]. Csúcsa, N. -Sebes, Bolnokhegy [!]. 



667. P. argentea L. spec. (ed. 1753)497. ~ [P. argentea Baumg.='' 

 En. II. 63. — P, Detommasii Schur ! En. 191, — non Ten.]. — Napos 

 szikár helyeken az egész terület mezei táján közönséges. 



667/i. P. impolita Wahlenb. carp. (1814) 155. - - [P. neglecta 

 Baumg.* ! En. II. (1816) 63, — Baumgartenius nam non solum citatio- 

 nem P. impohtae Wahlenb., sed etiam diagnosim illaí ad suam stirpem 

 descripsit. — P. alboyillosa Schur! En. (1866) 191].— Dombok fü- 

 ves napos helyein a mezei tájon. — Kolozsvár [Schur VSV. X. 98], 

 Nagyág és Déva hegyei [!], Szt-Erzsébet. Talmács [Schur En. 191, 

 192], Segesvár [Baumg. herb. !]. Kőhalom, Héviz [Baumg. Eu. II. 63], 



668. P. microdons Schur- ! En. (1866) 192. — [P. Sileziaca Üchtr. 

 in Jahrb. Schles. Ges. f. vaterl. Cultur XLIV. (1867) 82. — P. collina 

 Schur! En. 192 pro p. ; Landoz JI. 29]. — Napos füves dombokon a 

 mezei tájon. — Kolozsvárt [a Hármasdomb felé ! ; Landoz 11. 29], To- 

 roczkó [Schur herb. lemb. !], Mundra, Reussen [Schur! 1. c.]. 



668/b. P. collina var. cano-riridis Schur Öst. bot. Zeit. XIX. 

 (1869) 208. — [P. thyrsiflora Hülsen ap. Zimmeter in A. Kern. SchedfB 

 II. (1882) 21. — P. Güntheri Baumg.- Mant. 47 ex descriptione et 

 locis natalibus ; Landoz II. 29 ; Freyn ! Közlem. XIII. 126. — P. col- 

 lina Schur En. 192 pro majoré pavte ; Fuss Trans. 199 ; Barth ! Arch. 

 XV. 109 ; Porc. En. 18]. — Napos cserjés dombokon a mezei tájon. — 

 Csúcsa [Freyn ! 1. c], Kolozsvár [Landoz 1. c], Apahida [Barth 1. c], 

 Torda [Wolff in Schur herb. lemb. !], Toroczkó és Enyed közt [Schur ! 

 En. 192], a Maros mellékén Dobra és Déva hegyein, a Sztrigy mellé- 

 kén Kovrágy, Váralja és Kőalja-Ohába mellett [!], Szelindek [Schur 

 ÖBZ. XIX. "208], Talmács [Schur herb. lemb.!]. Kőhalom Málnás, 

 Száldobos [Bavimg. Mant. 47], Brassó [Schur En. 192], Rodna vidéke 

 [Porc. 1. c.]. — Bizonnyal több más helyen is. 



f P. Wiemanniana Günther et Schummel! (1813), idest P. Gün- 



