220 POTENTILLA. 



tlieri Polli (1815), — apud nos non nascitur. — Nálunk nem honos. 

 8 ezéi-t a P. Wiemanniana Borb. Köziem. XV. 37:2, (non Günther et 

 Schummel), melyet Borbás a Eetyezát hegység Klopotivai völgyéből 

 jelez, valamely más Potentillára vonatkozik. 



G69. P. 'arenaria Boi-kh. in FI. der Welt. II. (1800) ^248. — [P. 

 incana Mönch. Meth. ÍSuppl. (1802) 249; Baumg.'^ En. II. 65. — non 

 Lam. — P. cinerea Koch ÍSyn. ed. 11. 241 ; et Auct. Trans., — non 

 Chai.K. P. verna Auct. Trans. plurium, — non L.]. — Napos füves 



dombokon és mezőkön az egész terület mezei táján. 



variat.) foliis ternatis : /'. trifoliata Koch Syn. (ed. II. 1843) 241 

 pro var. P. cinereae. — [P. Tommasiniana F. Schuitz in PoUichia 

 185!) p. 7. — P. subacaulis Wulf, — non L. spec. (ed. 1762) 715]. — 

 Az előbbi társaságában, így pl.: Csúcsa [Feicht. Közlem. IX. 94], Sze- 

 lindek. Brassó ÍSchur En. 194], Sajóvölgve [Porc. En. 18]. 



670. P. rubens Crantz Stirp. Austr. fasc. 11. (1769) 75.— [P. 

 opaca, et P. verna Baumg.'' ! En. II. 64, 65 et Auct. Trans., — non 

 L. — P. ve rna h) glutinosa Hchui ! En. 193. — P. Schurii Fuss exs. ! 

 in A. Kerner FI. exsicc. Austr.-Hung. nro 837 (1884) ])ro parte]. — 

 Ei-dős cserjés dombok füves helvein a mezei tájon. — Kolozsvár [Schur 

 VSV. X. 98 : Landoz II. 29] Dobra [Barth herb. !], Szászváros [Unver. 

 ap. Fuss VSV. XV. 123], Székács völgy [Csató Székács 260 sub P. 

 verna], Hermány [Fnss exs. ! in A. Kerner FI. exs. Austr.-Hung. nro 

 837 pro parte], Nagyszeben [[ Reissenb. VSV. V. 1 14], Nagycstír [An- 

 drae Bot. Zeit. XI. 457], Szászujfalu, Piotliberg, Dolmány, Szt-Erzsé- 

 bet, Kisdisznód, Giresau [Fuss ! VSV. XV. 123], Nagyselyk, Balázsfalva, 

 Hosszúaszó, Kisekemezö, Nagyekeraező [Barth VSV. XÁ^IH. 70], Med- 

 gyes [Salzer VSV. VI. 95], Segesvár, Kőhalom, Brassó [Baumg. 1. c], 

 Besztercze [Herzog Bistr. 20"i, Sajóvöigye [Porc. En. 18]. — Eodna 

 mellett, hol Schur VSV. X. 131 szerint szintén előfordulna, Porcius 

 En. 18 szerint nem terem. 



_ 671. P. patula W. et K. Icones II. t. 194 (1804). — [P. hirta 

 Baumg." herb. ! et Baumg. En. II. 64, nec non Auct. Trans., — non 

 L. - — P. chrvsocraspeda Janka ÖBZ. IV. 188, P. pratensis Schur ! 

 VSV. X. 98 lEn 192, — non Herbich. — P. Schurii Fuss exs. ! in A. 

 Kerner FI. exsicc. Austr.-Hung. nro 837 (1884) pro parte]. — Erdők 

 cserjések szélein, dombok kaszálóin, a mezei tájon. — Gáncs [CzetzErd. 

 Mnz. VI. 1!»], Kolozsvár [ ! Andr» Bot. Zeit. XÍ. 456, 457], Kolos, Boós 

 [Frevn Közlem. XIII. 126], Szt- Gothard [Janka exs. ! ap. Fuss VSV. 

 XIX. 210]. Záh [Barth Arch. XV. 109], Tordán Mészkő felé [Wolff 

 exs. ! ap. Fuss VSV. XVIII. 186], Vajda-Hunyad széuamezői [!], Szász- 

 város [Unver. ap. Fuss Trans. 199]. Nagyszeben [.'Schur En. 192 sub 

 P. pratensi], Hermány [Fi:ss exs. ! in A. Kerner 1. c], Nagycstír [Fuss 

 exs.!], Mikeszásza [Bai'th ! ap. Fuss VSV. XX. 183], Hosszúaszó, 

 Szászcsnnád [Barth! Arch. XV. 109], Üjegyháza, Alczina, Segesvár, 

 Kőhalom [Baumg. 1. c.1. 



('>72, P. aurea L. Amoen. IV. (1759) 316. — [P. aurea Baumg.* 

 En. 66]. — Havasok legelőin — Muntyele-mare [Frevn Közlem. XIH. 

 126], Szurul [Baumg. l.'c]. Árpás havasai [Schur VSV. III. 85], Vurfu- 



