EPILOPIUM. 227 



099. E. heterocaule (supermontanum x tetragonum) Borbás"^ 

 Ertekez. IX/XVI. (1879) 15. — [E. montano x tetragonum Borbás 

 in Budapest és Környéke (1879) 270. — Sub E. tetragono apud Bor- 

 bás E. roseum Schreb. intelligendum]. — Erdőkben a Vlegyásza csú- 

 csa alatt Rogozsely felett [Borb. 1. c.]. 



700. E. scatunginum Wimm. in Scliles. Ges. für vaterl. Cultur 

 (1848) 125. — [E. nutans Kerner* Öst. bot. Zeit. XIX. 301, — non 

 Sclimidt nec Tausch. — E. Krausei (alsinefolium x palustre ?) Üchtr. 

 Öst. bot. Zeit. XXIV. 240. — E. Kerneri Borb. Öst. bot. Zeit. XXVI. 

 1 7. — Variat capsulis plus-minus canescentibus, itaque varieta- 

 tes a] nigrescens et [í) eanescens Simk. Közlem. XV. 548 praebet[. — 

 Csermelyek s források mentén a havasi és havasalji tájon. — A Bi- 

 harhavasról és Kukurbetáról lefolyó csermelyek mentén [! Kern. 1. c], 

 Eetyezát hava^sok [! Borb. 1. c], Dusi szoros [Fuss ap. Kern. ÍÖBZ. 

 XXVI. 112], Ál-pás havasai, Királykö, Bucsecs [gyéren!], Rodna hegy- 

 ségében a Eotundán [Porc. En. 20] s a Korongyison [Porc. Naseud. 

 191]. 



701. E. palustre L. spec. (ed. 1753) 348. — [E. palustre Baumg.* 

 En. I. 328. — E. nitidum Baumg. herb. ! et Baumg. Mant. 36. — E. 

 Scbmidtianum Rostk. — E. hyssopifolium Schur! En. 211 et Auct. 

 Trans. — E. simples Schur Verh. sieb. Ver. X. 154, 180, — non 

 Schur herb. lemb. ubi sub hoc nomine E. parviflorum Schreb. asser- 

 vatur. — E. palustre ^) pseudoscaturiginum Porc. Magy. Növ. Lap. 



IX. 127]. — Nedves helyeken a mezei tájtól a havasalji tájig. — Drá- 

 gán és Székelyó völgye a Vlegyásza hegységben [!], Kolozsvár [Landoz 

 I. 7]. Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 30], Kis- Aranyos melléke Vidrá- 

 nál [!], Nyegi*a és Szkerisora patakainál a Nagy-Aranyos völgyvidékén 

 [.'Kern. OBZ. XIX. 300], Ruszka teteje, Maiomviz 'felett a Retyezát 

 hegységben, Szurduk Petrozsénynél, Kovrágy és Váralja közt a Sztrigy 

 mentén [!]. Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 216], Czibinjézer, 

 Bongárd [Fi'ss 1, c], Vizakna, Nagy-Szeben [Schur! En. 210], Uj- 

 egvháza. Szászsece^d [Baumg. En. I. 328], Árpás patakánál [! Schur 

 VSV. m. 86], Zernvest, Királykö [!], Prazsmár [Schur En. 211], 

 Felsö-Toija [Schur ÖBZ. VIH. 284], Szt-Annató [Schur ÖBZ. VIH. 

 293], Tusnád [! Schur VSV. X. 180], Homoród, Lövete. Oláhfalu, Bor- 

 szék [Baumg, Mant. 36], Üvegcsür Görgény vidékén [Walz MNL. III. 

 67], Kereszthegy [Schur VSV. X. 158], Rodna hegyvidéke [Schur VSV. 



X. 124. Porc. Én. 20], Gáncs [Czetz Ei-d. Muz. VI. 14], Kukojszás [!]. 



var.) suhrillosum Schur ! En. (1866) 210. — Szurduk Petrozsény- 

 nél [Barth exs. !], Kereszténysziget hegyei [Schur 1. c]. 



Szára s levelei szőrösebbek és ter- Pubescentia caulis foliorumque va- 



mete is többnyire magasabb mint a lidiori et statura plerumque elatiori 

 typusnál. a typo differt. 



702. E. obscurum Schreb. Spicli. Fi. Lips. (1771) 147. — [Stirps 

 me judice sec. speciminibus in herb. norm. Schultz editis, descriptioni- 

 que Schreberi congruis, hybrida, ex E. adnato Grisb. et E. palustri L. 

 orta. — E. obscurum Baumg.* En. I. 328, — ex descriptione, non ex 



