CERATOPHYLLUM. — LYTHRUM. — PKPLIS. 233 



217,^ — non Cbam. — C. granulosum Scliur lierb. lemb. !, En. "IIS]. 



— Állóvizekben morotvákban a mezei tájon. — Torda [Baumg. 1. c), 

 Tövis, Vizakna, Szt-Erzsébet [Fuss Trans. 2;20], Nagyszeben [Schiu* 

 En. ^17 — 21<s], Segesvár [Fro. Schássb. 32], Kőhalom [Baumg. 1. c.]. 



720. C. demersum L. spec. (ed. 1762) 14-09. — [C. demersum 

 Baumg." En. 11. 89. — C. platyacantlium Schnr herb. lemb. !, En. 

 218 est ipsissimum C. demersiim L. — C. polyacantlium Schur 1. c.]. 



— Hasonló helyeken mint az előbbi. — Záhi tó [!], Torda [Baumg. 

 1. c], Szászváros [Unver. ap. Fuss VSV. XV. 105], A.sszonyfalva, 

 Hosszúaszó [Barth VSV. XVHl. 72], Nagyszeben [! Kiadni ap. Fuss 

 VSV. XV. 105], Szt-Erzsébet [Sigerus ap. Fuss 1. c], Giresau [Fuss 

 1. c.]. Szakadat [Schur En. 218], Kőhalom [Baumg. 1. c.]. 



XXXV. Lytfiraceae Juss. Dict. se. nat. XXYII. 27; 453. 

 ISU. Lythrum L. gen. n. 604. 



721. L. Salicaria L. spec. (ed. 1753) 446. — [L. Salicaria 

 Baumg." En. H. 7. — L. tomentosum Schur Sertum n. 1017, — seu 

 L. Coronense Schur En. 218]. — Árkok, állóvizek, folyók s patakok 

 mentén az egész terület mezei táján a hegyi tájig. 



722. L. virgatum L. spec. (ed. 1753) 447. — [L. virgatum 

 Baumg." En. Jí. 7]. — Hasonló helyeken mint az előbbi, de ritkább. — 

 Kolozsvár [Landoz I. 7], Szamosujvár [Schur VSV. X. 113], Torda 

 [Schur VSV. X. 78], Kolos, Marosujvár [SchiTr En. 219], Nagyenved 

 [Borb. Ért ekéz. IX/XVI. 28], Bilak [Schur VSV. X. 64], Hátszeg 

 [Baumg. 1. c], Kuss a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 19], 

 Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 221], Szerdahely [Schur En. 219], 

 Vizakna [Baumg. 1. c], Eeussen, Kiscsűr, Nagy csűr, Nagyszeben 

 [Fuss Trans. 221], Tür [Barth VSV. XVHI. 72], Segesvár [Fro. 

 Schássb. 33], Marosvásárhely, Dedrád [Baumg. 1. c]. Szászrégen 

 [Emerich ap. Fuss Trans. 221], Borszék [Salzer Eeiseb. 81]. 



723. L. Hyssopifolia L. spec. (ed. 1753) 447. — [L. Hyssopifolia 

 Baumg.''' En. II. 7]. — Folyók, vizerek, tócsák mentén az egész terület 

 mezei táján. 



181. Peplis L. gen. n. 44*3. 



724. P. Portula L. spec. (ed. 1753) 332. — [P. Portula Baumg.* 

 En. I. 282. — P. alternifolia Janka Öst bot. Zeit. VI. (1856) 315, — 

 non MB., — ex ipso Janka]. ■ — Ártereken s tócsáknál a mezei tájon. — 

 Csúcsa [Feicht. Közlem. IX. 91], Drágán völgye a Vlegyásza hegység- 

 ben [!], Kolozsvár [Landoz ap. Janka ÖBZ. VI. 315 sub P. alternifolia], 

 Szt-Gothárd, Pujon [Janka Linn. XXX. 567], Torda [Baumg. 1. c]. 

 Vidra és Szkerisora a Biharhegységben [!], Várhely Hunyad megyében 

 [Hazsl. Közlem. X. 14], Szászváros [Unver. ap. Fuss VSV. XV. 123], 



