240 SEMPERVIVUM. — DROSERA. 



liatis» míg a S. Ruthenicum levelei mirigyesen borzasok. A Baiimgar- 

 ten S. globiferumjának lelőhelyein is eddig csak a S. globiferum Sm. 

 volt található, mig a S. Ruthenicum nem. [S. globiferum Baumg. apud 

 Besser En. 58 ad Semper vivum globiferum Bess., idest S. Rutheni- 

 cum Koch trahitur ; sed stirps Baumgarteniana tam ex herbario ejus 

 et locis indicatis, quam ex descriptione foliorum, quae solum «ciliata» 

 dicuntur, — ad S. soboliferum Sims jjertinet. — S. Ruthenicum Koch 

 ex Hungária mihi solum e rupibus rhyoliticis Treskovácz ad pagum 

 Svinicza sitis, notum]. 



745. S. Heuffelíl Schott. in Ost. bot. Zeit. ü. (1852 januario) 

 18. — [S. pátens Grisb. Iter 315 (185í2 december). — S. liirtum 

 Baumg.*! En. 11. 22. — S. ciliatum Schur! seu S. campaniforme 

 Schur! En. (1866) 229. — S. ti-anssilvanicum Bak. in Nym, consp. 

 260]. — Magasabb hegy\ddékek mészkő szikláin déli és keleti 

 Erdélyben. — Lepusnik völgye a Retyezát hegységben [! Hazsl. Köz- 

 lem. X. .33. 17], Kereszténysziget, Kisdisznód, Nagydisznód, Falken- 

 stein Riuszaduluj megett [Schur! En. 230],Fogaras havasai [? Primics 

 Kárpát YIl. 376], Király kő [Kotschy ZBCI. III. 63], így annak Krepa- 

 tura szakadékában [Kotschy ap. Fuss VSV. VITT- 171], Csukás [Fuss 

 Trans. 232], Tarhavas [Baumg.! 1, c], Öcsém, Fekete-Hagymás Kur- 

 matura Csíkszeredánál [Haynald lierb. !]. 



XXXVIII. Droseraoeae DC. Theor. Elem. ed. I. 214. 

 187. Drosera L. geu. u. .391. 



746. D. rotundifolia L. spec. (ed. 1753) 281. — [D. rotundifolia 

 Baumg.* En. I. 274. — -Draba rotundifoha Czetz Erd. Muz. VI. 14, — 

 nomen sphalmate ortum]. — Lápokon a mezei tájtól a havasi tájig. — 

 Dragánvölgye a Vlegyásza hegységben [Simk. Term. Füz. V. 44, 55], 

 Magyar- Valkó [Fuss Trans. 87], Beleshegy a Meleg-Szamos vidékén 

 [Baumg. En. I, 274], Kolozsvárt a Feleki-erdőben [Landoz I. 4], Bi- 

 harhegvségben a Kalinyeászáu [!], és Nyegrától a Kukm-betáig [!Kern. 

 ÖBZ. XVin. 37], Magyar-Bagó [Csató exg. !], Mluha-tó [Csató MNL. 

 rX. 6], Szászsegesd^ [Baumg. 1. c], Kercesora [Fuss Trans. 87], Felső- 

 Árpás falu, és az Árpási havasok lápjai [!], Büdöshegy lápjain, igy a 

 Kukojszáson! és a Sósmezőn [Baumg. En. I. 274], Borszék [Andrae Bot. 

 Zeit. XI. 417, Szalárd völgye [Nagy ap. Eresei Törd. 70], Sztrimbu 

 hágón és Cosna fahmál [Porc. En. 8], Rodna [Czetz ! 1. c.]. 



f D. angiica Huds. FI. Angi. (ed. II. 1778), I. 135. — Kukojszás 

 lápján hihetőleg, mert ott a D. rotundifolia x anglica-t leltem. 



747. D. rotundifoiio-angiica Schiede Pl. Hybr. (1825) 69. — [D. 

 obovata M. et K. Deutsch. FI. H. (1826) 502. — D. longifolia L. pro 

 p. ; Baumg.* ! En. I. 274 tam ex herbario ejus, quam praecipue ex loco 

 nataH; Schur Verh. sieb. Ver. X. 193, 197 ; Schur En. 88. D. inter- 

 media Schur En. 89 ; Nym. consp. 82 quoad stirpem Trans., — non 

 Hayne in Schrad Joum. (1800) I. 37, — cujus stirps genuina jam in 



