246 SAXIFRAGA. 



[Kotschv ! ZBG. III. 65], Bucsecs, Teszla [Baumg. 1. c]. Istenszéke 

 [Eresei Törd. 90]. 



766. S. trichodes Scop. Carn. (ed. MTI] 295, tab. 15 ! — [8. mus- 

 coides Ali. FI. Pedem. II. (1785) 70, tab. 61, fig. 2! ex ipso, et ex ci- 

 tatione ejus Hall. Hist. n. 985. — S. planifolia Lap. FI. Pyren. (1795 — 

 1801) 31 ; Baumg.''' En. I. 375, — sed in berbario ejus deest]. — Ha- 

 vasok sziklás tetőin. — Fogaras havasai [Baumg. 1. c], a Bucsecs Ba- 

 bele nevű kúpján tehát már Eumaniában [Kotschy ZBG. Hl. 1 34] . 



767. S. androsacea L. spec. (ed. 1753) 399. — [S. androsacea 

 Baumg.'"' En. I. 373. — S. depressa Sternb.]. — Havasok szakadékos 

 nyirkos szikláin. — Jorgován köve a Eetyezáthegységben [Csató Erd. 

 Muz. IV. 81], Pareng, Prislop, Eakoviczán, Csörte [Fuss Trans. 24-3), 

 Szurul [Baumg. 1. c], Domna tava [Fro. V8V. VH. 127], Bulla forrás- 

 vidéke, Butyán [Fuss Trans. 243], Árpás havasai [! Schur V8V. IH. 

 86], Királykő[!], Bucsecs! Köhavas, Csukás [Baumg. 1. c]. Öcsém 

 [Schur En. 238], Eodna havasain, így: Korongyis, Eotunda és La- 

 padna [Baumg. 1. c], Ünökö [Schur VSV. X. 133]. Clergeleu [Herbich 

 Buc. p. V.]. 



768. S. adscendens L. spec. (ed. 1753) 405. — [S. petra;a et S. 

 rupestris Baumg.- ! En. I. 377—378 ; Schur Verh. sieb. Ver. IH. 86 ; 

 X. 74, — nec aliorum. — S. Bellardi Ali. ; Fuss Trans. 243. — S. 

 controversa Sternb. Eevis Saxifr. (1810) tab. 16]. — Sziklás helyeken 

 a hegyi tájtól a havasi tájig. — Piara-arsze [Fuss Trans. 243], 

 Torda hasadéka [Eresei Törd. 90; Janka Linn. XXX. 569], Székelvkö 

 [! Schur ap. Engler Saxifr. 85]. Csáklyaikö [Barth VSV. XIX. 144], 

 Kecskekö [Schur VSV. X. 67], Jorgovánköve a Eetyezát hegységben 

 [Csató Erd. Muz. IV. 81], Priszlop, Szurul, Domnavölgye, Bulla víz- 

 esése, Butyán [Fuss Trans. 243], Árpás havasai [! Schur VSV. HL 86], 

 Piscu-szomnului [Baumg. ap. Fuss Trans. 243], Királykö, Bucsecs 

 [! AndraB Bot. Zeit. XI. 473 ; Kotschy ZBG. Hl. 65, 137], Brassóhegyei, 

 Keresztény- havas [! Schur En. 239], Öcsém [Schur OBZ. VHI. 22], 

 Borszék, Korongyis [Baumg. 1. c], Ünökö [Schur VSV. X. 133], Hét- 

 falu hegyei, Köhavas, Teszla, Csukás [!]. 



var.) S. ramosissima Schur! En. (1866) 239. — [S. contro- 

 versa fi) multieauhs Eeichb. in Heuíf! Zool. Bot. Ges. VIII. 111, — 

 solum nomen. — S. annua [í) alpestris Eochel Ban. 7, — solum nő- 

 mén]. — Havasok tetőin. — Bucsecs tetői [! Schur En. 239]. 



769. S. tridactylites L. spec. (ed. 1753) 404. — [S. tiidactylites 

 Baumg." En. I. 378]. — Napos sziklás hegyeken a mezei tájtól a ha- 

 vasalji tájig. — Torda hasadéka [! Landoz I. 8; II. .30], Székelykö 

 [! Winkler ÖBZ. XVI. 48], Sárd és Gyulafehérvár közt [Cserni Gyulaf. 

 26], Vidra a Biharhegységben, Vajda-Hunyad és Goyasdia hegyei [!], 

 Nagyszeben, Talmács, Szurul, Kerozesora havasai. Árpás, Királykö, 

 Bucsecs [Schur En. 238], Tophcza [Eresei Törd. 90], Hudie-Ismelor 

 [Fuss Trans. 244].— 



770. S. bulbifera L. spec. (ed. 1753) 403. — [S. granulata Baumg.* 

 En. I. 477., ex locis indicatis, nam in herbario ejus deest]. — Füves 

 hegylejtökőn a mezei tájon. — Kolozsvár, Torda [Wolff ap. Schur En. 



