HACQUETIA. — ASTEANTIA. ERYNGIUM. 249* 



193. Hacquetia Neck. Elem. u. 3Uf), 



777. H. Epipactis ficop. Carn. (1772) 11. 1S5 tab. 6! sub Astian- 

 tia. — [Astrantia Epipactis L. Fii. Suppl. (1781) 177; Baumg.='' En. 

 I. 211. — Hacquetia Epipactis DC. Prodr. IV. (1830) 85J. — Havas- 

 alji erdőkben Bráza megett a Gaura de Lotri felé [Baumg. 1. c], Brassó 

 [Kiadni ap. Fuss Trans. 253]. 



194. Astrantia L. gen. n. 327. 



778. A major L. spec. (ed. 1753) 235. — [A. major Bauüag.=*= En. 

 I. 211. — A. alpestris Fuss Trans. 253, quoad plantam Kodnensem, — 

 non Kotschy. — MuItum variat statura majori et minori, porro invo- 

 lucri foliolis apice omnibus integris, aut partim integris, partim 1 — 2 

 denticulatis ; quare formás sequentes praecipuas praebet: 1 . forma statura 

 majori et involucris integris est : A. major t) vulgáris Stur Sitz.-Ber. 

 XL. 482 ; 2. forma statura minori et involucris integris est : A. major t^) 

 montana Stur Sitz.-Ber. XL. (1860) 482 ; A. transsilvanica et A. dondias- 

 folia Schur En. (1806) 245, — seu A. gracilis Schur! Öst. bot. Zeit. 

 VIII. 22, — nonBartli. ; A. Carniolica Schur Verb. sieb. Ver. X. 145, 



— non Wulf ; 3. forma involucri foliolis apice denticulis 1 — 2 prae- 

 ditis est : A. major o) tridentata Stur 1. c. 483 ; A. major tridentata 

 Stephani Catal. bort. Gorensk. 1812 p. 47 ; A. intermedia MB. Taur. 

 Cauc. in (1819) 194, Schur En. 245 ; A. involucrata Auct. Trans., — 

 non Koch Syn. ed. II. 309]. — Mind a három alakban az egész terü- 

 let havasalji és havasi vidékein honnan leszáll a hegyi táj köves nyilt 

 erdeibe. 



778/b. A. alpestris Kotschy exs. ! (1850) n. 297 ; et ap. Stm- Sitz.- 

 Ber. XL. (1860) 482. — [A. Carniohca Baumg. '= En. I. 212. et Auct. 

 Trans., — non Wulf. — Astrantia ? Kotschy Zool. bot. Ges. III. 140. 



— A. minor Schur Sertum n. 1133 ; Schur En. 246. — non L.]. — 

 A déli határlánczolat havasainak füves sziklás helyein. — Domnavölgye 

 [Fuss Trans. 253; Haynald herb. !]. Királykő [.'Fuss 1. c], Bucsecs 

 [! Baumg. 1. c]. Csukás [Kotschy ZBG. in."l40, — ex Stur Sitz.-Ber. 

 XL. 482]. — Nóta : Ab hac stirpe Kotschyana est A. alpestris E. Ein- 

 sele et F. Schultz in Arch de FI. I. 220, — diversa, sistitque A. alpi- 

 nae F. Schultz (A. Carniolica Koch, — non Wulf.) synonymon. 



195. Bryngium L. gen. n. 324. 



779. E. plánum L. spec. (ed. 1753) 233. — [E. plánum Baumg.* 

 En. I. 210. — E. amethystinum Schur Sertum n. 1137 ; En. 246]. — 

 Mezőkön, szántók és szőlők szélein. Kaszálókon, az egész terület mezei 

 táján, különösen bőven a Maros mellékén Zámtól Gyulafehérvárig [!]. 



var.) E. armatum Csató. — Kaszálókon Pokafalva mellett [Csató 

 exs. !]. 



