250 ERYNGIUM. CICUTA. TRINIA. 



Különbözik a typustól ungyobb virág- Diliért a typo capitulis involucroque 



gömbjei és virágzat! gallérjával, továb- majori, porro praecipue bracteis flore 



bá murvaival, melyek kétszer akkorák suo duplo lougioribus apicem versus 



mint virágai s csúcsuk felé 1 — á serte- denticulis 1 — 2 setaceis diametrum 



forma, a murva szélességét meghaladó bracteae superantibus munitis. 

 foggal vannak ellátva. 



780. E. campestre L. spec. (ed. 1753) 233. — [E. campestre 

 Baumg." En. I. 20!)]. — ■ Mezőkön, utak mentén, szikár füves helyeken 

 az egész terület mezei táján ; magasabb vidékek mezei táján azonban 

 így pl. Rodnánál [Porc. En. 23], Vidránál és Szkerisoránál a Bihar- 

 hegységben, — hiányzik. 



196. Cicuta L. gen. n. 354. 



781. C. virosa L. spec. (ed. 1753) 255. — [C. virosa Baumg.*[En. 

 I. 239. — C. angustifolia Kit. ap. Schult Östr. FI. I. 515]. — Állandó 

 mocsarakban a mezei tájon. — Torda [Eresei Törd. 41], Gyulafehérvár 

 a Holtmarosnál [Csemi Gynlaf. 25, — sed specimen ejus a me visum 

 valde mancum], Hosszúaszó, Balázsfalva, Asszonyfalva, Kiskapus, Med- 

 gyes [Bai-th VSV. XVHI. 731, Segesvár [Fro. Schássb, 34], Nagvsze- 

 ben [FussTrans. 254], Kukojszás [Schur VSV. X. l'J3], Tusnád [Schur 

 VSV. X. 180], Szászrégen [Emerich ap. Fuss Trans. 254], Besztercze 

 [Herzog Bistr. 23], Cosna a Rodnai hegységben [Porc. En. 24]. 



f Ajnum (jraveolens L. spec. (ed. 1753) 264. — Petroselimim 

 Hativum Hoífm. Gen. Umbellif. I. 177. — Petroselinurn crisjnini Mill. 

 Dict. n. 2 sub Apio. — coluntur solum. — Csupán tenyésztve, s ennek 

 folytán itt-ott elvadulva. 



197. Trinia Hoffm. gen. Umbellif. ed. I. 92. 



782. T. glauca L. spec. (ed. 1753) 264 sub Pimpinella. [T. dioica 

 Hoffm. (1814.); Landoz ! I. 8; Landoz H 30. — T. vulgáris DC. 

 Prodr. IV. (1830) 103]. — Napos kaszálókon a mezei tájon, és füves 

 sziklás helyeken az alhavasi tájig. — Kolozsvár [Landoz 1. c]. Eger- 

 begy, Szászcsanád [Barth Arch. XV. 110], a Krepatura és a Vleduska 

 felett a Királykő havasalji tájain [!], Kőhavas [!], Töpe és Ürmöstöpe 

 Alsó-Rákosnál [! Baumg. Én. I. 235 sub P. dioica]. 



783. T. Kitaibelii MB, Taur. Cauc. HL (1819) 246. — [Pimpinella 

 dioica Baumg. ■ En. I. 235 pro p., — non Jacq. — P. glauca W. et K. 

 Iconesl. t. 72, etAuct. Trans., — non L. — Seseli pumilumAuct. pl, — 

 non L. spec. (ed. 1762) 373, nam stirps Linnaeana ex Neilr. Nied.-Öst. 

 609, et ex Nymán Consp. 308, ad speciem antecedentem pertinet. — 

 Rumia leiogona Janka Öst. bot. Zeit. VI. (1856) 362, — non C. A. 

 Meyer]. — Napos füves dombokon, vetések szélén a mezei tájon. — Ko- 

 lozsvár szénamezöi [! Kovács in Stern. Sieb. 23], Kolos, Boós, Virágos- 

 völgy [Freyn Közlem. XIII. 107], Torda [Janka ÖBZ. VI. 194], Kop- 

 pand [!], Gerendi függő [! Wolff MNL. I. 59], Bilakhegy Borbánd és 



