252 CARUM. — PIMPINELLA. 



t 7<S9. C. Bulbocastanum L. spec. (ed. 1753) Í243 sub Bunio. — 

 [Bunium Bulbocastanum Baumg." En. I. 24-9, — sed in herbario ejus 

 specimina desunt. — Bulbocastanum Linnaei ScLur En. (18G6) 249]. 

 — Szőlők közt Déva és Maros-Némethi mellett [Baum». 1. c], Kolozs- 

 vár [? Scbur En. 249] . 



t SÍS071 Amomum L. spec. (ed. 1753) 252, et Amnii május h. 

 spec. (ed. 1 753) 243, — in Transsilvania a Schurio indicatae [Scbur 

 En. 248] ibidem sponte non occurrunt. 



202. Pimpinella L. geu. n. ö6íi. 



790. P. magnaL. Mant. (1771) 219. — [P. magnaL.; Baumg.^^ En. 

 I. 234. — P. saxifraga y) major L. spec. (1753) 264]. — Erdők szélén, 

 cseijés füves helyeken a mezei tfíjon. Ritkább mint a magasabb hegye- 

 ken s havasalji vidékeken termő vaidetása, t. i. a Pimpinella rubra 

 Hoppé. — Kolozsvár [! Landoz I. 8], Meégyes, Balázsialva [Barth VSV. 

 XVin. 73], Nagycsür, Szt-Erszébet, Szászujfalu, Kisdisznód, Porcsesd, 

 Giresau [FussTrans. 256], Segesvár [Fro. Schássb. 34], Büdös [Scbur 

 ÖBZ. Vm. 287], Besztercze [Herzog Bistr: 23], Rodna és Gáncs vidéke 

 [Czetz Erd. Muz. VI. 18]. 



var.) habitu minoii, floribus roseis : P. rubra Hoppé ap. Koch 

 Syn. (ed. H. 1843) 316. — [P. orientális Baumg.- En. I. 234 et Auct. 

 Trans., — non Gouan 111. 21. tab. 15. — P. magna A. Kern. Öst. bot. 

 Zeit. XX. 106 ; Freyn Közlem. XIII. 107]. — Magasabb hegyek és ha- 

 vasalji vidékek sziklás füves helyein. — Dragánvölgye a Ylegyásza 

 hegységben [!], Kolozsvár [Landoz I. 8], Székelykő [! Wolff MNL. I. 

 59], Muntyele-mare [Freyn 1. c], Szkerica Padságnál [Simk. Album 

 184], bőven a Biharhegységben: igy Skerisora, Ordenkusa völgye, 

 Nvegi-a és Vidra hegyein [! Kerner 1. c], Detunata [!], Szt-Erzsébet, 

 Brassó [Schur En. 250]. Persány [Scbur VSV. X. 211], Büdös [Scbur 

 VSV. X. 196], Szépviz felett a Széphavason és a Meleghavason 

 [Baumg. 1. c. sub P. orientali]. Öcsém [Schur ÖBZ. VIH. 22; VSV. X. 

 170], Borszék [Fuss Trans. 256], Hegyes a Tölgyes szorosnál [Salzer 

 Reiseb. 233], Rodna-Naszód vidéke [Czetz Erd. " Muz. VI. 18; Porc. 

 En. 24]. 



791. P. Saxifraga L. «) spec. (ed. 1753) 263. — [P. Saxifraga 

 Baumg.- En. I. 233. — P. poteriifoHa Walh-. Sched. 123. — P. ma- 

 jor Wallr. Sched. 123, — non L. spec. (1753) 264 pro var.]. — Az 

 egész terület mezei és heg^'i táján, mezőkön, legelőkön, kaszálókon, 

 gyepükön, erdők szélén. 



Variat: a) glabra Neilr. Nied.-Östr. ( 1859) 611. — Árnyas erdős 

 helyeken a mezei tájon, — de csak gyéren. 



^) piihescens Neilr. Nieder-Öst. 611. — [P. nigra Baumg." En. I. 

 233 ; Schur Öst. bot. Zeit. VIH. 287, Schur En. 249 ; Fuss Trans. 

 256, —non Willd. Prodr. FI. Berol. 110: nam P. nigra Willd. est 

 teste Koch Syn. (ed. IH.) 247 stirps <<pedunculis dense pubescentibus^> 



