PIMPINELLA. BERULA. SIUM. 253 



€t solum in Germania boreali certe proveniens] . — Napos füves he- 

 lyeken az egész terület mezei és hegyi táján közönséges. 



3) rubrijiora. — Dignoscitur caule foliisque pubescentibus, flori- 

 bus roseis. — Sziklás erdős helyeken: Detunata [!], Büdös [Schnr 

 VSV. X. 196 sub P. nigríB var. rubriflora]. 



c) P. hircina Leers. FI. Herborn. (1775) 79. — [P. hircina 

 Leers. ; Baumg." En, I. 235. — P. dissecta Eetz Observ. Ili (1779 — 

 91) n. 4G, tab. 2; Baumg. En. I. 235. — P. Saxifraga fj) dissectifolia 

 Koch Syn. ed. II. 316]. — Hegyvidékek napos kaszálóin, gyéren. — 

 Szászváros [Un ver. ap. Fuss Trans. 256], Nagyszeben [! Schur En. 

 250], Talmács [Schur En. 249 sub var. dissectifolia], Fogaras, Brassó 

 [Baumg. 1. c], Besztercze [Herzog ap. Fuss Trans. 256], Naszód (Porc. 

 En. 24: Naseud. 140], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 18]. 



791/6. P. alpestris Sprengel in E. et Sch. Syst. VI. (1820) 386 

 pro var. P. Saxifragae. — [P. alpina Hőst. FI. Aust. I. (1827) 399. — 

 P. heterophylla Baumg.-" Mant. (1846) 29. — P. lucida Schur! En. 

 (1866) 250]. — Sziklás szakadékos helyeken a havasi tájon. — Avri- 

 sel frecki havason [Fuss VSV. XIV. 203), Kerczesora havasai [Schur 

 En. 250], Árpás havasai [! Schur VSV. IH. 86], Ucsa-mare [Baumg. 

 1. c. sub P. heterophylla], Bráza havasai [Schur VSV. H. 176], így 

 Bráza kőszirtén [Schur En. 250]. Királvkő [Meschendörfer ap. Fuss 

 VSV. XIV. 203], Bucsecs [Schur En. 25Ó]. 



f P. Anisuin L. spec. (ed. 1753) 264, — colitur hinc inde. - — 

 Kertekben tenyésztik helyenként. 



f P. peregrina L. spec. (ed. 1762) 378, — ad oppidum Nagy- 

 szeben indicata [Schur En. 250], sed ibidem sponte non nascitur. 



á03. Berula Koch in Deutsch. FI. II. 433. 



792.'B. angustifolia L. spec (ed. 1762) 1672 sub Sio. — [Sium 

 angustifolium L. ; Baumg." En. I. 247]. — Mocsaras és forrásos helye- 

 ken a mezei tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 8]^ Oláhbrettye [Csató 

 Erd. Muz. VI. 19], Váralja és Kovrágy közt bőven [!], Hosszúaszó, 

 Kisekemező, Balázsfalva, Asszonyfalva, Medgyes [Barth VSV. XVIH. 

 73], Segesvár [Baumg. 1. c.]. Vestény és Giresau közt [!], Árpás falu 

 felett [! Andrae Bot. Zeit, XI. 289], Fehéregyháza, Kőhalom, Brassó 

 [Baumg- 1. c.]. 



204. Sium L. gen n. 348. 



793. S. latifolium L. spec. (ed. 1753) 251. — [S. latifohum L. ; 

 Baumg." En. I. 247. — Sisarum Germanorum Schur herb. ! lemb. ; 

 Schur Sertum n. 1150; En. 248, — non Moris. — Sisarum macro- 

 phyllum Schur herb. ! lemb. ; Schur En. 248]. — Mocsarakban, víz- 

 árkokban a mezei tájon. — Deés [Czetz ! Erd. Muz. VI. 21], Kolozs- 

 vár [! Landoz I. 8], Tordánál a keresztesi mezőn [Eresei Törd. 26], 

 Dévánál a Maros felé [!], Krisény a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. 



