266 PASTINACA. — HERACLEUM. 



lustre L. ; Baumg." En. I. 223, — Selinum silvestre Jacq. FI. Aust. I. 

 (1773) tab. 152 ; Baumg. En. I. 223, — non L. spec. (1753) 244. — 

 Tlivsselinum palustre Hoffm. Umb. (1814) 1.34. — Thysselinum angus- 

 tifolium et Th. silvestre Reiclib. Germ. Exc. (1832) 453]. — Lápos, 

 mocsaras helyeken a mezei tájon. — Gyéres, Záh [Evesei Tovd. 43], 

 Eesiaár [Scliur En. 266], Arpásfalu lápján [! Schur VSV. III. 861. Se- 

 gesvár [Baumg. 1. c]. Büdös [Sclnir ÖBZ. VIII. 291], Rodna-Naszód 

 vidékén [Porc. En. 25], Knkojszás [bőven!]. 



t Anethum grareolens L. spec. (ed. 1753) 263. — [A. graveolens 

 Baumg." En. I. 221]. — Colitur in usnm culinavem. Konyha kertek- 

 ben termesztik. 



221. Pastinaca L. gen. n. 362. 



838. P. Silvestris Mill. Dict. (ed. 1768) n. 1. — [P. sativa L. spec. 

 (1753) 262, excepta var. [J). — P. silvestris Baumg.='' En. I. 213. — 

 P. opaca Auct. Trans., — non Bernh.]. — Mezőkön, kaszálókon, te- 

 metőkön, szántókon, az egész terület mezei táján közönséges. 



f P. sativa Mill. Dict. (ed. 1768) n. 2. — Colitur in usum culina- 

 rem, et differt a P. silvestri nostra spontanea : statura robustiore. fo- 

 liisque penitus glabris, nitentibus. — Konyhakertekben termesztik, s 

 a vadon termő P. silvestris-töl eltér úgy termete-ebb növése mint egé- 

 szen meztelen s fénvlő levelei által. 



222. Heracleum L. geu. u. 345. 



831). H. Sphondyiium L. spec. (ed. 1753) 249. — [H. Sphondy- 

 lium Baumg.''^ En. I. 213. — H. Austriacum Baumg. ! En. I. 214, et 

 Auct. Trans.. — non L. spec. 249. — H. elegáns Baumg. En. I. 215, 

 Auct. Trans.]. — Hegyes vidékek erdeinél, gyepüinél, kaszálóin a me- 

 zei és hegyi tájon az egész területen. 



839/7). H. Sibiricum L. spec (ed. 1753) 249. — [H. flavescens 

 Baumg. ^'^ ! En. I. 214, — non Willd. — H. angustifolium L. El. Suec. ; 

 Baumg. En. I. 214. — H. pratense Czetz ! Erd. Mnz. VI. 15, — non 

 Jord.]. — Hegyi réteken és erdők szélein a hegyi tájon. — Segesvár, 

 Sósmező Ojtoz szorosánál [Baumg.! 1. c], Rodna, Gáncs [Czetz 1. c.]. 



840. H. palmatum Baumg.- En. I. (1816) 215. — [H. aspenun 

 Sternh. Sieb. 23, et Auct. Trans., — non MB. — Baumgartenius stir- 

 pem suam typicam fructibus verrucoso hispidis descripsit ; sed ego 

 solum varietatem fructibus glabris prfeditam e Transsilvania vidi, qua3 

 est: H. simplicifohum Herk Buc. (1859) 302, — - seu H. Transsilvani- 

 cum Schur En. (1866) 267]. — Sziklás helyeken, havasok vizereinél. 

 — Eetvezát havasok [!Heuff. ap. Grisb. Iter n. 136], Páreng havasok 

 [! Baumg. 1. c] Frumósza [Fro. VSV. VI. 192], Falkenstein [Fuss 

 Trans. 272]. Szurul, Vurfu-Moasi [Baumg. 1. c], Kerczesora havasai 

 [C. Fuss in'Österr. Blátter f. Liter. etc. IV. 871]. Negoj, Árpás havasai 

 [!Fuss Alt. Arch. IL 360], Bráza havasai [Schur VSV. IL 176], Bu- 



