HERACLKUM. — TORDYLIUM. — SÍLER. 267 



csecs [íFreyn Közlem. XIII. 109], Keresztényhegység, Köliavas 

 [Baiimg. 1. c.]. Pojána-merulnj [Kotschy ZBG. III. 270], Ünökö [Nagy 

 ap. Aiidva3 Bot. Zeit. XIII. 291] s egyáltaláB Kodna havasai [Czetz f 

 ap. Janka Linn. XXX. 572]. 



84-1. H. Carpaticum Porc. ! En. (1878) 25; Porc. Naseud. (1881) 

 144-. — [H. alpinum Baumg. ! En. I. 215, et Auct. Trans., — non L. 

 spec, (ed. 1753) 250. — H. Polliniannm Nym. consp. 289, — qnoad 

 stirpem Transsilvanicam, — non Bért.]. — Havasok mezőin. — Tö- 

 mös szorosa felett és Eodna összes havasain [Baumg. ! 1. c. ; Porc. 1. c], 



A «Helvetia havasain» otthonos typi- H. alpinum L. typicum «in alpibiis 



kus H. alpinum L. a mi növényünktől Helvetiae» indicatum a nostra stirpe 



feltűnően különbözik hatalmasabb ter- evidenter difiért, statura multo robus- 



mete, nagy és áO — áí2 sugarú ernyői, va- tiore, umbella i20 — 22 radiata magna- 



lamint leveleivel, melyek csupán főerei- que, nec non foliis solum ad nervos 



ken aprón pelyhesedők, és alsóbbjaik primarios minute pubenilis, inferiori- 



kerekitetten karélyosak. A mi H. Carpa- bus obtiise lobatis. H. Carpaticum 



ticumunk alig arasznyi magas ; ernyői nosti-um est vix spithameum ; lambellae 



kicsinyek, 5 — 10 sugarúak, mintegy parvae e radiis 5 — 10 subpollicaribus 



hüvelyknyi hosszú sugarakkal; végül constructae; denique fólia dorsohirsuta, 



levelei fonákukon borzasak, s vala- omnia aut acuminnte lobata, aut pal- 



menyi levele vagy kihegyzetten karé- mato tripartita et grosse acuteque cre- 



lyos, vagy tenyeresen háromosztatu s nato-serrata. 



durván hegyesen csipkésen fürészes. Nostrae stirpis proximum videtur 



Növényünkhöz közel állónak látszik H. Orphanidis Boiss. FI. Orient. (1872) 



a H. Orphanidis Boiss. FI. Orient. 1041 ; sed illud etiam manifeste a no- 



(1872) 1041; azonban ez is világosan stra discrepat «radiis hirsutis» nec non 



különbözik a mi növényünktől «borzas «ovario hirsuto». 

 sugarai» és «borzas magrejtői» által. 



t H. siifolium Pteichb. Germ. Exc. (1832) 456. — Zirna völgy 

 Rumániában [Scliur ! En. 268, — sed exemplar in herbario Schuriano 

 lemb. solum florens reperitur, quare dicere non potest utrum ad. H. sii- 

 folium aut ad typum H. Austriaci pertineat]. 



223. Tordylium L, geu. n. .330. 



842. T. maximum L. spec. (ed. 1753) 240. — [Caucalis maxima 

 Baub. ; Baumg." En. I. 255]. — Szőlőhegyeken, cserjés napos dom- 

 bokon, utak mentén és parlag helyeken a mezei tájon. — Kolozsvár [An- 

 dra3 Bot. Zeit. XIH. 291], Nagyenyed [! Borb. ÖBZ. XXVni. 311], Bilak 

 [Schur En. 268], Gyulafehérvár, Maros-Sólymos, Déva [!], Oláhbrettve 

 [Csató Erd. Muz. Vl. 20]. Székácsvölgye ' [Csató Székács 262], Szt- 

 Erzsébet [Andr^e 1. c], Vizakna, Szelindek, Nagy csűr, Szászujfalu, Dol- 

 mány, Giresau [Fuss Trans. 2731, Hosszúaszó [Barth ap. Fuss VSV. 

 XIX. 209], Kisekemező, Medgyes tBarth VSV. XVIII., 75], Segesvár, 

 Ujegyháza [Baumg. 1. c], Brassó [Schur En. 268], Ó-Rodna [Porc. 

 En. 25]. 



224. Süer Scop. Carn. I. 217. 



843. S. trilobum Jacq. En. (1762) 48 sub Laserpitio. — [Siler 

 aquilegifolium Gártn. de Fruct. I. (1788) 92 ; Baumg. ^^^ En. I 228]. — 



