278 ASPERULA. 



884. A. taurina L. spec. (ed. 17.53) 103. — [A taurina Baumg. ! 

 En. I. 79, — ex specimine in herb. Kit. Fasc. 59 n. 141]. — Bucsecs 

 [Baumg. 1. c. ; sed ex descriptione et statione alpina, stirps Baumgar- 

 teniana ad Galium valantioides MB. pei-tinere videtur]. 



88.5. A. tinctoriaL. spec. (ed. 1753) 104. — [A. tinctoria Baumg.='= 

 En. I. 79]. — Szénamezökön, erdők kaszálóin a mezei tájon. — Plesu 

 hegy Csúcsánál [Feicht. Közlem. IX. 93], Kolozsvár [Landoz I. 8], így 

 a Malomvölgyben [Simk. MNL. III. 51], Szt-Iván [Janka ! in Fuss VSV. 

 XIX. 206], Kolos, Boós, Aranvos völgye Várfalvánál [Frevn Közlem. 

 Xni. 96], Tordahasadéka [Fuss Trans.' -285], Bilak[!], Gyulafehérvár 

 szőlői felett [Cserni Gyulaf. 21], Talmács és Boicza közt [Baumg. 1. c]. 

 Hosszúaszó, Monora [Barth. Arch. XV. 111], Brassó [Schur En. 277]. 



var.) inter média Simk. MNL. III. (1879) 51. — [A. tinctoria var. 

 subciliata Borb. MNL. 1886 p. 116]. — Kolozsvár mellett az Elövölgy- 

 ben [Simk. 1. c.]. Torda Monora [Borb. 1. c.]. Habitu bractearumque 

 forma A. tinctoriíB similis, sed ab ea bracteis ciliatis discrepat, itaque 

 média quasi apparet inter A. tinctoriam L. et A. ciliatam Eoch. 



886. A. cynanchica L. spec. (ed. 17.53) 104. — [A. cynanchica 

 Bamng.'= En I. 79. — A cynanchica var. pyrenaica Schur ! ÖBZ. 

 VIII. 22, — tam ex herbario Schuriano lembergiensi, quam ex Schur 

 En. 277, ubi stirps illa eadem sub A. cynanchicae varietate svbalpina 

 enumeratur], — Napos dombok legelőin, kaszálóin, sziklás helyein, 

 mesgyéin az egész terület mezei táján közönséges. 



886/6. A. montanaKit. in Willd. En. I. (1809) 151. — [A. montana 

 Schur^- Sertum n. 1296 ; VSV. X. 205]. —Napos dombokon. —Torda 

 hasadéka [Baumg. ap. Fuss Trans. 286], Szelindek [Schur En. 277], 

 Brassó [Schur VSV. X. 20.5], Tömös-szorosa, Hétfalu hegyei [:]. 



t A. loyuiijiora W. et K. Icones tab. 150 (1803). — [A. longiflora 

 Nym." Syll. 69, — sed in Nym. Consp. 334 jam non enumeratur]. — 

 Kőhavas [Schur! En. 276]. ' 



887. A. capitata Kit. in Schult. üstr. I. (1814) 312. — [A. AUioni 

 Baumg.''= En. I. (1816) 80]. — Havasalji vidékek, sziklás helyein az 

 alhavasi és havasi tájon. — Vulturésze és Skerica Padságnál [Simk. 

 Album 182, 184], Székelykő és Tilalmas Toroczkónál [Simk Album 

 176, 178], Csáklyaikő [Pávai ÖBZ. XII. 213]. Piatra-Strucu Vidránál 

 a Biharhegységben [! Kern. ÖBZ. XX. 324], Vurfu-Mosiulace, Bucsecs. 

 Kőhavas [.'Baumg. 1. c], Királykő [.'Fuss ap. Grisb. Iter n. 192], Ke- 

 reszténvhegység [.'Fuss Trans. 2861, Teszla ! [Baumg. ap. Fuss Trans. 

 286], Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 22], Ünőkő [Nagy ap. AndrfE Bot. 

 Zeit. Xin. 292. — sed Porcius eam ibidem non invenit], Csukás [!]. 



888. A. odorata L. spec. (ed. 1753) 103. — [A. odorata Baumg.'' 

 En. I. 78]. — Arnvas erdőkben a mezei tájon. — Csúcsa [Frevn 

 Közi. XIII. 96], Kolozsvár [.' Landoz I. 8], Torda [Wolíf MNL. I. 60], 

 Tilalmas Toroczkónál, Kecskekö. Zalatna és Abrudbánya közt, Detu- 

 nata [.'], a két Aranyos hegyvidékén a Biharhegységben [! Kerner 

 ÖBZ. XX. 324], Nagyág [!], Déva [! Téglás Tudósítv. I. 19], Hátszeg, 

 Ponoiics a Sztrigy mellékén (Csató Erd. Muz. VI. 20], Retyezát hegy- 

 ség [! Csató Erd. Muz. IV. 81], Parengh egység [!], Szászváros, Feredő- 



