28!2 GALIUM. 



a Verestoronv szorosánál [Schur En, 281 — -282], Öcsém [Schnr ÖBZ. 

 Vm. 22; VSV. X. 170]. 



'.)00. G. verum L. spec. (ed. 1753) 107. — [G verum Baumg.* En. 



I. 83. — G. verum a) asparagifolium, h) spiculifolium, etc.) canescens 

 Schur! En. 281 repríBsentant formás typicas : G. verum ej pallidi- 

 florum Schur ! 1. c. formám floribus pallidis. sulfureis praiditam, apud 

 nos feque frequentem ; G. verum d) albiliorum, et f) Wulfenianum, 

 Schur 1. c. autem, íide speciminibus originalibus in herbario lembergi- 

 ensi asservatis, — G. ochroleucum Wolf. (G. Mollugo -< verum)]. — 

 Kaszálókon s eg_véb füves helyeken az egész terület mezei táján. 



1)01. G. eminens (suberectum >í verum) Gren. et Godr. FI. Franc. 



II. (1850) 1!). — [G, verum íí) ochroleucum Fuss" Trans. 290. et exs. ! 

 non Wolf. — Vide etiam A. Kerner Öst. bot. Zeit. XX. (1870) 328]. — 

 Napos füves helveken a mezei tájon. — Nagvszeben Nagycsür. [Fuss 



I. c.]. 



002. G. ochroleucum Wolf in Schweig. et Körte FI. Erlang. (1811) 

 36. — [G. Mollugo < verum Schiede de plantis hybridis (1825) 64. — 

 G. verum d) albiílorum et f) Wulfenianum Schur^'= ! En. 281]. — Ka- 

 szálókon, napos füves helyeken a G. Mollugo és G. verum társaságában. 



— Kolozsvár, Nagvszeben, Brassó [Schur! 1. c.]. 



!)03. G. erectum Huds. FI. Angi. (1762) 68. — [G. lucidum 

 Schur" ! Verh. sieb. Ver. II. 176 ; Schur En. 284 cum varietatibus 

 omnibus! Fuss Bericht 18; Fuss Trans. 291, et Auct. Trans. non Ali. 



— G. pubescens Schur ! Sertum n. 1 330. — G. Tyrolense Schur Ser- 

 tum n. 1321 var. oj; Schur Verh. sieb. Ver. X. 75;'Porc. En. 27, — an 

 etiam Willd. — G. silvestre Schur Verh. sieb. Ver. X. (57, 75 ; Ijandoz ! 



II. 31 ; Barth ! Verh. sieb. Ver. XIX. 141, 144 : Wolff Magy. Növ. Lap. 

 I. 60 ; Porc. ! En. 27 ; Cserni Gyulaf. 21, — non Poll. — G. petrosum 

 Schur! En. 284. — G. Mollugo e) alpicolum et /') rupicolum Schur! 

 En. 285. — G. aristatum Landoz ! I. 9 ; Schur ap. Fuss Bericht 18 ; 

 Schur Öst. bot. Zeit. VIII. 22 ; Verh. sieb. Ver. X. 1 70 ; Schur ! En. 

 283; Fuss Trans. 290, — non L. — G. nitidum Fuss Alt. Arch. III. 

 258, nam serius in Fuss Bericht 18 vice ejus G. lucidum enumeratur. 

 ' — G. montanum Schur Verh .sieb. Ver. X. 75 ; Czetz Erd. Muz. VI. 



15, — non Vili. — G. glabrum Czetz ! Erd. Muz. VI. 15, — non Koch]. 



— Napos sziklás helyeken, főkép mészkövön a G. Mollugo-t helyette- 

 síti, s azzal középalakok kötik össze. — Nagyon változó termetű nö- 

 vény s terem a mezei tájtól a havasi tájig. — Kolozsvár [Landoz I. 9 

 sub G. aristato ; Landoz 11. 31 sub G. silvestri !], Tordahasadéka 

 [! Schur VSV. X. 75 sub G. Tvrolensi et G. montano], Székelvkő To- 

 roczkónál [! Wolff MNL. I. 6Ó sub G. silvestri; Simk. Album 177], 

 Vulturésze és Skericza Padságnál [Simk. Album 182, 184], Felső- 

 Gáld. Csáklyaikö [! Barth VSV. XIX. 141, 144 sub G. silvestri], Kecs- 

 kekő L-' Schur VSV. X. 67 sub G. silvestri], Gyulafehérvár [Cserni 

 Gyulaf. 21 subG. silvestri], Vidra hegyein a Biharhegységben [! Kern. 

 OBZ. XX. 327], Vulkánhegy, Detunata és Boicza az Erczhegységben, 

 Haró mészkŐhegyei s Kozolyahegy Dévánál, a Sztrigy melléke Váral- 

 jánál [Simk. MNL. VIII. 118], 0- Sebeshely [Unver! ap. Fuss Trans. 



