GALIÜM. 283 



291], a Száözsebesi vizmentén [Fuss! VSV. XVIII. 182], Szászcsór 

 [Fuss Trans. 290 sub G. aristato], Stirpu [Schur En. 285 sub G. Mol- 

 luginis f. mpicola!], Orlath [Seliur En. 284], Verestorony szorosa 

 [Sehnr ap. Fuss Berieht 18 sub G. aristato!], Szelindek [Schur VSV. 

 X. 170], Picsorn-Burkului Porcsesdnél [Fuss Alt. Arcb. m. 258 sub 

 G. lucido et G. nitidol.^Kercesora havasai [Schur En. 285 slib G. Mol- 

 luginis e) alpicola!], Árpás havasai [Schur VSV. III. 86], Bráza hava- 

 sai [Schur VSV. n. 176], Bráza kőszirté [Kotschy ! ZBG. Hl. 272], 

 Ivirálykő ! ! Schur En. 284-1, Bucsecs [! Fuss Trans. 291], Keresztényhavas 

 Simk. MNL. VIII. 1 19]. Brassó hegvei [! Schur En. 284], Tömös-szorosa 

 [Schur En. 283 sub G. aristato!], Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 22 sub G. 

 aristato; Fro. Arch. III. 156 sub G. lucido], Eodna és Gáncs vidéke 

 [Czetz 1. c.]. 



var.) G. Transsilvanicum Schur! Sertum (1853) n. 1329, solum nő- 

 mén ; Schur En. 283 descript. — [G. laevigatum Andraa Bot. Zeit. 

 XIII. 293, ad «Stina-Zirna» jam in Eomania jacenti indicatum, Schu- 

 rius nam (En. 283) in valle ista «Zirna» dicta G. Transsilvanicum suum 

 indicat]. — Sziklás helyeken a havasalji és havasi tájon, főkép mész- 

 kövön. — Pietra-Strucu Vidránál és Ordenkusa Szkerisoránál a Bihar- 

 hegységben [Simk. MNL. VIII. 119], Árpás havasai több helyén [! Schur 

 En. 283], Bráza havasai [Schur 1. c.]. 



A Schur lembergi herbárinmában Stirps haec a Galio erecto nostro fide 



levő példány, valamint Schur diagno- diagnosis, et speciminum in herbario 



sisa alapján e növény ami GaíÍMm erec- Schuriano lembergiensi asservatorum, 



tuvinnktó], csupán hosszabb és több- solum foliis longioribus, et quod pluri- 



nyire keskenyebb fényes leveleiről kü- mum angustioribiis, nitidisque dignosci 



lönböztethetö meg. potest. 



var.) G. Bielzii Schur ! En. (1866) 285. — [G. petrasum a) ramo- 

 sissimum Schur 1. c. — G. lucidum var. depressum Borb. exs. ! (1874) 

 in alpe Arsána Banatus lectum]. — Mészkövön, magasabb hegyek s 

 alhavasok sziklás törmelékes helyein. — Vajda-Hunyad Várhegyén és 

 Govasdia völgyének szakadékos hegyoldalain [Simk. MNL. VIII. 119], 

 Cziblesz [Bielz ap. Schur En. 285]. 



A. G. erectum-tól csupán rövid, sü- A. G. erecto solum foliis brevibus, 



rűn álló és igen keskeny, szállás levelei- crebre sitis, linearibus, valde angustis 

 ről különböztethető meg. dignosci potest. 



var.) G. Pseudocinereum Schur! En. 285. — [G. petr^um b) 

 vestitum Schur 1. c.]. — Hegyvidékek napos sziklás helyein s patakok 

 kavicsos ármellékén. — Váraljamellett a Sztrigy kavicsos partmellékén 

 [Simk. MNL. VIII. 119], Brassó hegyein, igy különösen a Pojana felé 

 [! Schur En. 285], Bucsecs, Öcsém [Schur L c. sub G. petraeo], Töpe- 

 hegy Alsó Bakosnál, — Bolnokhegy Hétfalunál [!]. 



Levelei alakra nézve hasonlók a Foliorum forma iis G. eredi similis, 



G. erectumelwz, de sokkal kisebbek s oly sed fólia multo minora, nec longiora 

 rövidek mint a G. Bielzii-né\. quam in G. Bielzii Schur. 



904. G. Mollugo L. spec. (ed. 1753) 107. — [G. Mollugo L.; 

 Baumg.* En. I. 83. — G. Bocconi Schur ! En. 286, et teste Schur 1. c. 



