284 GALIUM. 



eliani Baumg. Ea. I. 82 nil nisi forma pubescens G. Molluginis]. — 

 Gyepükön, füves cserjés helyeken az egész terület mezei táján a hegyi 

 tájig. 



905. G. Sudeticum Tausch in Flóra XVni. (1835) 347. — [G. pusil- 

 Imn Banmg." ! En. I. X3 et Auct. Trans. ! non L. spec. (ed. 1753) 106, 

 cujus stirps genuina in Transsilvania non nascitur. — G. pumilum 

 Auct. Trans. non Lam. Dict. II. 58(1. — G. supinnm Auct. Trans. non 

 Lam. FI. Franc. III. (1778) 37!) : stirps nam G. supini Lam. ex diag- 

 nosi ejus, ab omnibus G. speciebus Transsilvaniae diversa, et fide Gren. 

 et Godr. FI. Franc. II. 33 dubia, íbrsan in G. commutato Jord. quae- 

 renda. — G. alpestre Schur Verh. sieb. Ver. III. 8(), et Auct. Trans. — 

 non Gaud. — G. multicaule Schur Sertum n. 1331 e) solum nomen, — 

 G. saxatile Schur Sertum n. 1333; Schur En. 287 pro parte, — non 

 L. spec. (ed. 1753) 100 ; Linnaeusnam stirpem suam «foliis senis obo- 

 vatis, obtusis, caule ramosissimo procumbente» dignoscit, et «in His- 

 pánia^ maritimis lapidosis» indicat. — G. silvestre Andra3 Bot. Zeit. 

 XIII. 293 ; Freyn Közlem. XIII. 96, — non Poll. — G. scabrnm Schur 

 Verh. sieb. Ver. X. Ii5. non Jacq. — G. silvestre f^) carpaticum Porc. 

 En. (1878) 27; Porc. Naseud. (1881) 137]. — Havasok s alhavasok 

 gyepes vagy sziklás helyein. — Jogorván köve a Pietyezát hegységben 

 [Csató Erd. Muz. IV. 811, Pareng [Eeissenberger ap. Fuss Verh. sieb. 

 Ver. XIV. 196], Cibinhavasok [Baumg. En. 1.83], igy a Fedeláse ha- 

 vason [Sigeriis ap. Fuss VSV. %TN. 196], az egész Fogarasi hegylán- 

 czolat havasain ! a Szurultól kezdve [Fuss! VSV. XIV. 196], Fogaras 

 havasáig [Baumg. 1. c], a Barcaság havasain [Baumg. 1. c], — igy a 

 Bucsecsen [! Fro. VSV. VI. 199], a Királykö vön. Keresztényhavason, 

 Köhavason [! Schur En. 286 — 287 sub G. pumilo et G. piTsillo], — 

 Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 22 sub G. supino ; Fro. Arch. IH. 156 sub 

 G. pumilo], Rodna összes havasain [Baumg. 1. c. ; Porc. En. 27 sub 

 G. carpatico]. 



A Sildeteken szedett Galium Sudeti- Stirps nostra Beskidorum et Carpato- 



cuin Taiiscli növénynyel tökéletesen rum Transsilvaniae cum Galio Sudetico 



megegyez a mi Beszkideink és Erdélyi Tausch in Sudetis lecto exacte congruit. 



Kárpátaink Galiuma. Galium hoc habitu proxime ad G. al- 



Termetére nézve e Galium legköze- pestre Gaud. accedit, quocum Auctores 



lebb áll aG.aípestre Gaiad.-hez,melylyel nostri nonnulli confunderunt ; sed 



össze is tévesztették ; csakhogy a Gau- stirps Gaudiui foliis subcoriaceis, val- 



din faja a mi növényünktől merőben de nitentibus gaudet, quibus notis a 



elüt borforma igen vékony levelei által. nostra longe abest. 



Minthogy e növényünket többen a Quum plánta haec nostra a pluribus 



G. silvestre-vel is összetévesztek; állja- Auctoribus etiam cum G. süvestri con- 



nak itt e két faj különbségei, miként fusa sit, refero hoc loco notas diagno- 



azokat már Tausch igen helyesen sticas harum specierum duarum jam 



kifejté : a cl. Tausch optime explicat8.s : 



G. Sudeticum Tausch 1. c. «foliis ... G. silvestre Poll ; Tausch 1. c. «foliis 



inferioribus obovatis retrorsum ciliatis, .... obverse linceolatis linearibusve 

 superioribus obverse lanceolatis breve acuminato-longeque mucronatis, mar- 

 mucranatis, rnemhranaceis, laevibus.y> giné ciliato scabris, nitidis, subcoria- 

 ceis.» 



