KNAUTIA. 293 



ÖBZ. Vni. 199], Szt-Gothard [Janka! ÖBZ. VHI. 306], Koók, Gerend, 

 Dombró [bőven !], Dobra, Déva [! Heuff. ZBG. VIII. 12G], Marossóly- 

 mos, Haró, Vajda-Hunyad és Govasdia közt a Kazányos hegyen [!], 

 Mácsó a Bztrig-y mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 20], Drassó [Csató 

 Székács 263], Szászujfalu, Rothberg [Fuss Alt. Arch. II. 352], Szt- 

 Erzsébet [Grisb. Iter n. 272], Dolmány [Fuss ap. Grisb. Iter 272], Nagy- 

 apóid, Nagyszeben, Vízakna, Szelindek [Scliur En. 294], Nagycstír, 

 Kakasfalva, Talmács, Nagyselyk [Fuss! VSV. XV. 106], Hosszúaszó 

 Balázsfalva [! Bartli Arch. XV. 111], Felső-Bajom [Kayser ap. Fuss 

 Bericht 17], Kőhalom, Homoród, Alsó-Rákos [Baumg. 1. c], Brassó 

 [Schur VSV. X. 204—5]. 



2.52. Knautia Coult. Dips. 28. 



934. K. longifolia W. et K. Icones I. tab. 5 (1799) sub Scabiosa. 

 — [Scabiosa longifolia W. et K. Baumg.* En. I. 74. — K. Craciime- 

 lensis Porc. Magy. Növ. Lap. IX. (1885) 128]. — Havasok sziklás fü- 

 ves helyein. — Kolozsvár [? Landoz II. 31], Eetyezáthavasok [! Csató 

 Erd. Muz. IV. 81 ; Simk. Közlem. XV. 559]. Duduruk havas [Fuss 

 Alt. Arch. II. 352], Cibinjézer [Fuss Trans. 298], Besinou [Fro. VSV. 

 VI. 195], Szúrni [Baumg. 1. c], Avrisel, Burkács, Csörte, Negoj, 

 Domnavölgye [Fuss Trans. 298], Árpás havasai [! Schur VSV. Hl. 86], 

 Fogaras havasai [Andra3 Bot. Zeit. XIII. 294], Ivirálykő [! Kotschy 

 ZBG. III. 64], Bucsecs, Keresztényhegység [! Baumg. 1. c]. Öcsém 

 [Schur ÖBZ. VIII. 22], Piodna havasai ! Arszul, Cziblesz [Baumg. 1. c], 

 Teszla, Csukás [!]. 



935. K. siívatica L. spec. (ed. 1762) 142 sub Scabiosa. — [Sca- 

 biosa silvatica L. ; Baumg." En. I. 75. — K. dipsacifolia Hőst. Fi. Aust. 

 I. 191. _ K. ciliata Andr© Bot. Zeit. XIII. 294 ; Fuss ! Trans. 299, — 

 non Spreng. — K. Drymeia Sclmr ! En. 296, — non Heuíf. !]. — Hegy- 

 vidékek erdeiben a hegyi és havasalji tájon. — Dragánvölgye [!], Kolozs- 

 vár [! Baumg. 1. c], Padság hegyei [!], Mamuthegy Gyulafehérvárnál 

 [Cserni Gyulaf. 19], Szkeiisora, Nyegra, Vidra hegyei a Biharhegység- 

 ben [!Kern. ÖBZ. XX. 360], Topánfalva [Baumg. 1. c], Lunkány a 

 Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 20], Pietyezáthegységben Klo- 

 potiva és Malomviz felett [! Hazsl. Közlem. X. 24], Puj felett [Csató 

 Erd. MiTz. IV. 81],Pareng hegység [!], Götzenberg, Présbe, Spatie Ta- 

 taruluj Frecknél, Árpás havasai [Fuss Trans. 299], Orlath [Andrse 

 Bot. Zeit, XIII. 294 sub K. ciliata], Nagyszeben Medgyes?, Segesvár, 

 Kőhalom, Alsó -Rákos, Brassó [Baumg. 1, c,], Bucsecs, Kőhavas [Schur 

 En. 296 sub K. Drymeia], Marosvásárhely [Baumg. 1. c], Besztercze 

 [Herzog Bistr. 26], Rodna vidéke [Czetz ! Erd.Muz. VI. 16]. 



var. capitulis non radiatis = K. Brandzai Porc. Magy. Növ. Lap. 

 IX. (1885) 128. — Havasalji erdők szélein Rodna vidékén [Porc. 1. c.]. 



var. K. lancifolia Heuff. Zool. bot. Ges. XHI (1858) 127. — [K. 

 dipsacifolia Schur.''' ! VSV. HL 86, — non Hőst, — K. transsilvanica 

 Schur! En. (1866) 296]. — Havasalji erdőkben egész a havasi tájig. — 



