LYNOSYRIS. ASTER. 299' 



260. Linosyris DC. Prodr. V. 3öl. 



953. L vulgáris Cass. iu Less. Syn. (1832) 195. — [Cbrysocoma 

 Liuosyris L. spec. (1753) 841 ; Baumg.^'= En. Hl. 84]. — A Deéstől 

 [Czetz Erd. Muz. VI. 13] és a Sajó völgyétől [Porc. En. 28] éjszakra 

 eső területet kivéve, az egész terület mezei tájának napos cseijés 

 dombjain bőven. 



954. L. villosa L. spec. (ed. 1753) 841 sub Cbrvsocoma. — [L. 

 villopa DC; Brassai- in Flóra XXI. (1838) I. 326]. — ísapos dombo- 

 kon a mezei tájon. — lus-IvüküUö melléke [Brassai 1. c. ; in Fuss Alt. 

 Arcli. IIL, et Fuss Traus. 311 falsé «Klauseuburg» scribitur, loco 

 Kokelburg idest Küküllővár]. továbbá a Na^gy-Küküllő s a Viza mellé- 

 kein, így : Mikeszásza, Kisekemező, Nagvekemező [Bartli ! VSV. 

 XVIII. \'8]. Nagvselyk [Bartb Arcb. XV. 112], Nagycstír [iFuss 

 VSV. I. 134], Eeussen, Szelindek [Schur En. 303]. 



2G1. Aster L. geu. n. 954. 



955. A. alpinus L. spec. (ed. 1753) 872. — [A. alpinus Baumg.^'' 

 En. III. 126. — A. hirsutus Scbur! Sertum 1479, — non Hőst. Aust. 

 II. 485. — Globularia nudicaulis Salzer Eeiseb. 323, — nec alior]. — 

 Magasabb begyek mészkő szikláin a bavasi tájig. — Tordabasadéka 

 [.'Fuss Trans. 311], Szegásd és llunk [Evesei Toi-d. 61], Skericza Pad- 

 ságnál [!], Tilalmas Toroczkónál [! Banmg. 1. c], Székelykő [!], Piatra- 

 Stracu Vidránál [!Kern. ÜBZ. XXI. 14], Stiayu-Verosz [Fro. VSV. 

 VII. 128], Domnavölgye [Fuss Trans. 311], Árpás bavasai [Scbur 

 VSV. ni. 87], Vurfu-Luei [Baumg. 1. c], Királykö [.'Fuss Trans. 311], 

 Bucsecs, Kereszténybegvség, Kőbavas ! [Baumg. 1. c]. Öcsém [Scbur 

 ÖBZ. Vin. 22], Galacz [Herbicb Buc. p. V.], Korongyis [Reckert 

 VSV. VI. 19], Unökő [Scbur VSV. X. 137], Mibajásza, Gergeleu [Porc. 

 En. 28J. Guttin, Arszul, Cziblesz [Baumg. 1. c.]. 



956. A. tinctorius Wallr. in Linn. XV. (1840) 641. — [Confer. 

 etiam Grisb. Iter n, 206]. — [A. Amellus L. spec. (1753) 873 pro p. ; 

 Baumg.* En. III. 127, et Auct. Trans. — A. amelloides Scbur VSV. 

 X. 208, — non Reicbb. Germ. Exc. (1830) 246. — A. Bessarabicus 

 Scbur! En. 305, — non Bernb. ap. Reicbb. 1. c. — A. pseudoamellus 

 Fuss Trans. 311,— non DC. FI. Fr. Suppl. (1815) 469]. — Napos 

 sziklás dombokon, szőlők közt a mezei tájon, s felszáll a begyi tájig. — 

 Kolozsvár [! Landoz I. 9], Torda [Eresei Törd. 61], Szt-Gotbard [Janka 

 ÖBZ. VIII. 366], Padság, begy ei,'Kecskekö [.'], Gyulafebérvár [.' Cserni 

 Gyulaf. 19], Boicza az Erczbegységben, Déva, Vajda-Hunyad, Petro- 

 zsény [!], Váralja Hátszegnél [Feicbt. Közlem. X. 77], Magyar-Brettye, 

 Ponorics [Csató Erd. Muz. VI. 21], Szá zváros [Unver. ap. Fuss VSV. 

 XV. 108], Székácsvölgye [Csató Székács 263], Szt-Erzsébet [Andrffi Bot. 

 Zeit. Xm. 305], Nagyszeben [! Sigerus ap. Fuss VSV. XV. 108], Nagy- 

 csűr, Vizakna, Szászujfalu, Rotbberg [! Fuss VSV. XV. 108], Talmács 



