INULA. 303 



Baumg. En. IIL 149 ; Eresei Törd. 1 19, — non L. spec. (1753) 904-.— 

 B. salicifolmm Eresei Törd. 118; Cserm Gyulaf. 19]. — Erdős hegy- 

 vidékek patakainál, forrásos lielyein és nedves árnyas lejtőin, úgy 

 szólván az egész területen a mezei tájtól a havasalji tájig. — Ylegyá- 

 sza hegység, s innen a Muntyele-mare, Biharhegység Vulkán és Detu- 

 nata mellékein át Zámig ; Zámtól Nagyágon és Zalatnán át Gyula- 

 fehérvárig ; innen a Csáklyaikő s Kecskekö mellékein át Toroczkóig s 

 Tordáig [!], Kolozsvárt a Bükkön [! Landoz I. 9], Enszka hegység 

 [! Andraa Bot. Zeit. XIII, 306], Retvezáthegvség [! Csató Erd. Muz. IV. 

 82], =;Parenghegység[!], Oláh-Brettye [Csató Erd. Muz. VI. 21], 

 0-Sebeshely [Unver. ap. Fuss VSV. XIV. 197], Medgves, Hosszúaszó, 

 KisekemezŐ [Barth V8V. XVIII. 79], Segesvár [Fro. Schássb. 40], 

 Szederjes a Szászkézdi pataknál [Freyn Közlem. XIII. 87], Beret- 

 lialom [Salzer Eeiseb. 19], Nagycsűr [Fuss VSV. XIV. 197], Szászcsór 

 [Téglás Tudósítv. 11. 10], az egész Czibinhegység és Fogarasi hegylán- 

 czolat [.'Fuss Alt. Areh. II. 389], Zernyest [!]. Malajesti völgy a Bu- 

 eseesen [Römer Karpat-Ver. III. 142], Tömös szorosa [Sehur VSV. 

 X. 209], Felső- Torja [Schur ÖBZ. VHI. 287], Büdös, Tusnád [Sehur 

 Eb. 311], Maros forrása [Schur ÖBZ. VIH. 25], Öcsém [Schur VSV. 

 X. 174], Kereszthegy [Schur VSV. X. 157], Szováta a KisktiküUő felső 

 mellékén [Feicht. Közlem. X. 78]. Hegyes a Tölgyes szorosnál [Salzer 

 Reiseb. 2-33], Borszék [Schur VSV. X. 155], Ditró [Schur ap. Fuss 

 VSV. XIV. 197], Görgény [Schur VSV. X. 157 ; Walz MNL. III. 68], 

 Besztercze [Herzog Bistr. 27]. Sztrimbahágó, Borgó [Fuss Alt. Areh. 

 II. 389], Eodna hegysége [Baumg. En. III. 149 sub B. grandifloro ; 

 Porc. En. 29], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 22], Garcsinvölgy, Zajzon- 

 völgy [!]. 



t Buphthabnum mlicifoUum Baumg. En. III. 149, - — non L. 

 spec. (ed. 1753) 904, — est verisimiliter Inula cordata Boiss., sed 

 specimen in herbario Baumgai-tenii desideratur. — Kőhavas Brassó- 

 nál [Baumg. 1. c.]. 



t Dahlia variábilis Desf. (Georgina mutabilis Willd.), frequens 

 colitur. — Kérteink kedvelt dísznövénye. 



266. Inula L. gen. n. 956. 



968. I. Helenium L. spec. (ed. 1753) 881. — [Inula Helenium 

 Baumg."- En. III. 129. — Corvisartia Helenium Mérat Nouv. Flór. Pa- 

 ris (ed. 1812) 828]. — Szőlők és gyümölcsös kertek közt, hegyi kaszá- 

 lókon, berkekben a mezei tájon vadon ; helyenként orvosszerül is 

 tenyésztik. — Kolozsvár [.'Landoz I. 9], Torda [Eresei Törd. 134], 

 Mészkő, Nagyenyed [!], Felső- Gáld [Feieht. Közlem. X. 78], Gyula- 

 fehéi-vár [Cserni Gyulaf. 19], Körösbánya [Kern. ÖBZ. XXI. 58], Gu- 

 raszáda [.'], Zám, Branyicska, Hlye [Feieht. Közlem. X. 78], Lunkoj, 

 Maros-Némethi, Déva. Kozolva [.'], Sztrigy melléke [Csató Erd. Muz. 

 VI. 21], Piski [Fuss Trans. 316], Székáesvölgy [Csató Székács 264], 

 Nagyesűr, Szászujfalu, Szt-Erzsébet, Poplaka, Nagydisznód, Talmáes, 



SiMONKAi : Erdély flórája. 23 



