INULA. 305 



Boiss. és I. ensifolia L. társaságában. — Kolozsvár szénamezöin [Simk. 

 MNL. II. 148], Kolos [Freyn 1. c], Hosszúaszó [Bartli exs. !]. 



var.) foliis latioribus': I. Barthiana Schur Öst. bot. Zeit. XXI. 

 (1871) 103. — [I. supersquarrosa x ensifolia Simk. Magy. Növ. Lap. 

 II. 148J. — Kolozsvár szénamezőin [Simk. 1. c], Nagyenyed, Hosszú- 

 aszó [Barth- ! Arch. XV. 1 1^2]. 



974. I. cordata Boiss. Diagn. I. ser. 4 fasc. (1844) 3. — [I. sali- 

 cina Bamug." ! En. III. 131, et Auct. Trans. plurimorum, — non L. 

 spec. (1753) 882. — I. squarrosa Baumg. Mant. 76 ; Grisb. Iter (1852) 

 337, et Auct. Trans., — non Koch, nec L. — I. coriacea Scliur ! Ser- 

 tum (1853) n. 1510. — I. auriciilata Schur Verh. sieb. Ver. X. (1859) 

 68,75, 101, 196. —I. Pseuclo-Bubonium Scliur lierb. lemb. ! En. 

 (1866) 313. — I. Bubonium Schur En. 314 (non Jacq.), excepta va- 

 rietate «). — I. aspera Poir in Lam. Encycl. Suppl. Hl, (181-3) 154, 

 teste Beck Inulae 303, — sed mihi incredibile videtur stirpem I. cor- 

 datae Boiss. omnino orientalem, in Gallia provenisse]. — liokros szi- 

 kár dombokon, szőlők közt, az egész terület mezei táján. 



var.) foliis angustioribus : I. pseudosalicina Simk. Term. Füz. H. 

 (1878) 151. — [I. salicina Schur herb. !, En. 318, — non L.]. — Ko- 

 lozsvár [!], Nagyszeben és Resinar közt [Schur! En. 313]. 



975. I. hispida Schur! En. (1866) 314. — [I. semihirta Borb. 

 Közlem. XV. (1878) 372. — I. subcordata x hirta Borb. Értek. 

 IX/XV. (1879) 4. — I. semicordata (supercordata x hirta) Borb. 

 Értek. IX/XV. 4, 5. — I. rigida Borb. MNL. X. 117. — non Döll.].— 

 Cserjés szikár napos dombokon a mezei tájon. — Kolozsvár széna- 

 mezőin [! et J. Knapp exs.!]. Magyarigen [Borb. Közlem. XV. 372], 

 Kereszténysziget szőlői közt [Schur herb. !], Büdöshegy a Bálványos 

 váránál [Borb. Értek. 1. c.]. 



976. I. hirta L. spec. (ed. 17.53) 883. — [I. hirta Baumg. • En. 

 m, 131. — L montana Baumg. ! En. lU. 132, — non L. spec. (1753) 

 884. — Specimen I. montaníB in Baumg. herb. est ipsissima I. hirta, qua 

 de re opinio cl. Beck Inulae 43, « Baumgai-tenium verisimiliter 1. Haus- 

 mannii sub I. montana intelexisse» labefactum est]. — Napos cserjés 

 dombokon, szőlők közt, erdők szélén az egész terület mezei táján kö- 

 zönséges. 



t /. Oculus-Christi L. spec. (1753) 881. — [I. Üeulus-Christi 

 Baumg.* En. III. 129]. — Szikár dombokon: Déva, Marosuémethi 

 [Baumg. 1. c. ; sed hodie ibidem non nascitur]. 



977. I. Britannica L. spec (1753) 882. — [I. Britannica Baumg.* 

 En. m. 129. — I. Oetteliana Reichb. Germ. Exc. (1831) 237. — 

 I. Vaillantii Schur Verh. sieb. Ver. X. 68, — ex Schur En. 315, — 

 non Vili. — I. Britannica var. rupestris Grisb. Iter. 212]. — Árkok 

 mentén, nedves helyeken, mezőkön az egész terület mezei tájon kö- 

 zönséges. 



978. I. vulgáris Lam. FI. Fr. H. (1778) 73 sub Conyza. — [Co- 

 nyza squarrosa L. spec. (1753) 861 ; Baumg. En. HL 101. — Conyza 

 asteroides Benkő* Trans. 120, — non L. spec. 861. — Inula Conyza 

 DC. Prodr. V. (1836) 464]. — Cserjés sziklás helyeken a mezei tá- 



23* 



