308 FILAGO. — GNAPHALIUM. 



988. F. lutescens Jord. Obs. Fragm. IQ. (1846) tab. 7. B. — 

 [Gnaphalium gallicum Baumg/' En. m. 100 et Auct. Trans., — non 

 L. spec. (ed. 1753) 857. — Filago germanica L. spec. (ed. 1763) 1311 

 ex sensii Auct. plurimonxm. — F. apiculata G. E. Smith (1846)]. — 

 Eitkább az előbbinél, s biztosabb lelőhelyei eddig a követhezök : Torda 

 [Baumg. 1. c], Apahida, Szamosfalva [Schur En. 318 sub F. gallica], 

 Gáncs [Czetz ! Erd. Mi;z. VI. 15], Eodna-Naszód vidéke [Porc. 

 En. 29]. 



989. F. arvensis L. spec. (ed. 1753) 856 sub Gnaphalio. — [Gna- 

 phalium arvense L; Baumg." En. ül. 99]. — Sovány mezőkön s lege- 

 lőkön, köves parlag hegyoldalakon az egész terület mezei táján. 



990. F. montana L. spec. (ed. 1753) 857 sub GnaphaUo. — [Fi- 

 lago montana L. spec. (ed. 1753) add. post indicem n. 4. — Gnaplia- 

 hum montanum L. ; Baumg. ■' Én. III. 99. — F. minima Fries Nov, 

 (ed. 1814) 99]. — Napos szikár hegyoldalak pariagain. — Csúcsa 

 [.'Feicht. Közlem. IX. 91], Tibor a Kecskekő felé [!], Gyulafehérvár 

 [Schur En. 318], Zám [!], Maros-Sólymos, Alkenyér [! Baumg. 1. c]. 

 Várhely, Váralja [! Feicht. Közlem. X. 80], s a Sztrigy egész melléke 

 Kőalja- Ohábától Kovrágyig [!], Medgyes, Segesvár, Berethalom [Baumg. 

 1. c], Nagyszeben, Brassó [Schur En. 318], Rodna-Naszód vidéke 

 [Porc. ! En. 29], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 15]. 



272. Gnaphalium L. gen. n. 946. 



991. G. silvaticum L. spec. (ed. 1753) 856. — [G. rectum Smith 

 E. B. tab. 124 ; Baumg.'' En. III. 97]. — Hegyvidékek erdeiben a me- 

 zei tájtól a havasalji tájig közönséges. 



992. G. Norvegicum Gunner FI. Norv. I. (1766) 105. [G. silvati- 

 cum Smith FI. Brit. II. (1800—4) 869; Baumg.* En. III. 96, — non 

 L.]. — Havasok sziklás füves lejtőin s törmelékein. — Magyar- Valkó 

 felett [Baumg. ap. Fuss Traps. 322], a Muntyele-mare Szegásdi völ- 

 gye [Freyn Közlem. XIH. 89], Bihar, Cucurbeta [! Kern. ÖBZ. XXI. 

 100], Euszka havas [Feicht. Közlem. X. 80], Retyezát, Pareng, Szurul, 

 [! Baumg. 1. c], Negoj, Domnavölgye [Fuss Trans. 322], Árpás hava- 

 sai [Schur VSV. m. 87], Bráza havasai [Schur VSV. H. 171], Ki- 

 rálykő [Schur En. 319], Bucsecs, Keresztényhegység, Kőhavas, Teszla, 

 Eodna havasai, Arszul, Cziblesz, Hudina, Guttin [Baumg. 1. c.]. 



993. G. supinum L. syst. Nat. Ed. XH. 3 (1768) 324. — [G. supi- 

 num Baumg.'' En. IH. 97."^ — G. fuscum Scop. Carn. H. (1772) tab 57. 

 — G. pusillum Haanke Eiesengeb. (1791) 93; Baumg. 1. c. — G. Hop- 

 peanum Schur Sertum u. 1532; Schur En. 319; Fuss Bericht 18, et 

 Auct. Trans., — non Koch Syn. ed. H. (1843 — 5) 399]. — Havasok le- 

 gelőin s törmelékes helyein. — Kukurbeta és Csepilor- völgy a Bihar- 

 hegységben [!], Retyezát havasok [.'Hazsl. Közlem. X. 24], ÍPareng ha- 

 vasok [!], Stü'pu a Cibinhegységben, Fuss Trans. 323], Frumósza [Fuss 

 Bericht 18 sub G. Hoppeano !] igy a Cibinjézeren [Csató Cibinj. 310], 

 Szurul [Baumg. 1. c], Csoi-te, Domnavölgye, Bulla völgve [Fuss Trans. 

 323]. Mirie [Fro. VSV. VH. 125], Árpás havasai [! Schur VSV. Hl. 



