ANTHEMIS. 315 



Gyulafehérvár, Maros-Németlii, Mai'os-Sólymos [!], Zám, Dobra, Déva, 

 Szászváros [! Schur En. 332], Székelvföld, Háromszék [? Scliur 

 En. 33^2]. 



1019. A. Ruthenica MB. Tanr. Cauc. II. (1<S08) 330. — [A. Ans- 

 triaca Baumg." Eu. III. 146, et Auct. Trans., — non Jacq. Aust. V. 

 tab. 444-. — A. Neilreicbii Ortm. in Zool. bot. Ges. II. (1853) II. 55]. 



— Szikár homokos mezőkön és szántókon a mezei tájon. ; — Kolozs- 

 vár [Schur ap. Ortm. ÖBZ. VI. 154], Torda, Mezőség, Gyulafehérvár, 

 Zám, Déva, Szászváros, Nagyszeben [Schur En. 332], Segesvár [Baumg. 

 ap. Fuss Trane. 3361, Brassó [Schur ap. Ortm. ÖBZ. VI. 154]. 



1020. A. tinctoria L. spec. (ed. 1753) 896. — [A. tinctoria 

 Baumg." En. III. 147 excepta varietate a)]. - — Nai)os dombokon, he- 

 gyi kaszálókon, szőlők közt az egész terület mezei táján. 



var.) A. Fussii Grisb. Iter ( 1852) 338 n. 216. — [A. aurantiaca Schur 

 Öst. bot. Zeit. Vin. 22, solum nomen. — A. chrysantha Schur En. 

 (1866) 331]. — Magasabb hegyvidékeken. — Kecskekő [? Schur En. 

 331], Lotriora völgv [Fuss Trans. 334], Királykő [!Fuss ap. Grisb. 1. 

 c], Bucsecs, Kőliavas [Schur Eo. 331], Tömös [Schur VSV. X. 209], 

 Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 22], Hargitta [Fuss Trans. 334], Rodna 

 havasai [Porc. En. 30^. 



1021. A. Triumfetti Ali. Ped. I. (ed. 1785) 187 sub Chamaamelo. — 

 [A. Triumfetti DC" FI. Fr. V. (1815) 483 ; Barth Arch. XV. 1 12J. — 

 Vasu.ti töltéseken, szikár kövecses helyeken a mezei tájon, — ritka. 



— Csúcsa és Nagvsebes közt [! Barth 1. c, Simk. Term. Füz. V. 50], 

 Tranyis és Sebesváralja közt [!], Felső- Gáld [Barth VSV. XIX. 145]. 



1022. A. macrantha Heuff. in Flóra XVI. (1833) I. 362. — [A. 

 tinctoria var.) a Baumg. ''' En. III. 147. — A. Triumfetti Schur En. 331; 

 Fuss Trans. 334, — non (Ali.) — A. rigescens Kern. ÖBZ. XXI. 160. — 

 non "Willd. — A. hemisphaerica Herb. Rar. Buc. (1853) 59]. — Maga- 

 sabb hegyvidékek erdeinek s patakainak mentén fŐkép a hegyi és havas- 

 alji tájon. — Plesu hegy Csúcsánál [Feicht. Közlem. IX. 92], Dragánvöl- 

 gye a Vlegyásza hegységben [Simk. Term. Füz. V. 50], Torda hasa- 

 déka és Váralj i erdő [! Baumg 1. c], Székelykő Toróczkónál [Simk. 

 Album 177], Lunka és Padság völgyei s a Szkerica alhavas a Muntyele- 

 mare hegységben [! Freyn Közlem. XIII. 88], Ordenkusa völgye Szke- 

 risoránál és Vidra környéke [! Kern. 1. c] s egyáltalán a két Aranyos 

 hegymelléke egész Topánfalváig és Verespatakig bőven [!], Vulkáuhegy 

 [.'Baumg. 1. c], Zám [!], Nagvág [Unver. ap. Fuss Trans. 334], Retve- 

 zát hegység [! Heuff. ZBG. VÜI. 135], Porcsesd [Schur ap. Grisb. íter 

 338], Picsoru-Burkuluj [Fuss Trans. 334], Szúr iil [Fuss Bericht. 18], 

 Bulla [Schur En. 33 Í— 2], Királvkő [Kotschy ZBG. m. 64], Alukács 

 Tihuczánál [Fuss Bericht 18], Únőkő [Fuss VSV. V. 100], s általán 

 Eodna hegységén [Porc. En. 30]. 



t A. nobilis Baumg. En. III. 145, (non L.) = Matricaria inodora. 



— A. nobilis L. spec. (1753) 894 «ad oppidum Torda» solum culta 

 indicatur [Eresei Törd. 106]. Torda mellett Eresei csupán «kertekben» 

 Írja az A. nobilis-t. 



1023. A. montana L. spec. (ed 1763) 1261. — [A. saxatilis Willd. 



