316 ANTHEMIS. ACHILLEA. 



Eu, 910; Baumg.-'' En. III. 145. — A. graveolens Sclmr Sertum n. 

 1585 (solum nomeu) ex Schur En. 334. A. Baumgarteniana íáchnr En. 

 (186(3) 334]. — Szikár, napos kövecses dombokon a Sztrigy völgyében, 

 — Csopea és Köalja-Ohába közt [! Stur ap. Fuss Trans. 335], Óhába- 

 Ponor [Baumg. 1. c.]. 



1024. A. Carpatica W. et K. in Willd. spec. in. (1800) 2179. — 

 [Pyretbrum alpinum Baumg.''! En. III. 103, — non Willd. spec. III. 

 2153. — A. montanaBielz ap. Schur Verli. sieb. Ver. I. 104, non L. — 

 A. Kitaibelii DC. ; Sclmr Sertum n. 1585, — non Sprengel. — A. py- 

 rethriformis Schur En. 335, quoad plantam ex alpibiis «Eetyezát» et 

 «Árpás». — A. Carpatica f^) sericea Heuflf. Zool. bot. Ges. VIII. (1858) 

 136]. — Havasok sziklás tetőin. Hunyadi havasok [Baumg. En. I. c] : 

 igy a Szkerisora a hármas határon [Heuff. 1. c], s Retyezát [Schur 

 En. sub A. pyrethriformi] : Pareng havasok [Simk. Közlem. XV. 503], 

 Szurul, Csörte [Fuss ! Trans. 335], Negoj [Fuss ap. Grisb. Iter n. 220], 

 Domna völgve [! Fro. VSV. VH. 126], Albote, Fundu-BulH [Fuss 

 Trans. 335], Bullató [!], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 87], Bráza 

 havasai [Schur VSV. II. 171], Ucsa-mare [Baumg. ap. Fuss Trans. 335], 

 Bucsecs [Baumg. ap. Grisb. 1. c], Rodna havasai [Baumg. En. ül. 

 103], ígv az Ünökön [Fuss VSV. V. 99], Szolnoki havasok [Baumg. 

 En. 1. c.'l. 



1024/^. A. pyrethriformis Schur! En. (1866) 335. — [A. Carpatica 

 var. abbreviata Schott ap.Kotschy exs ! nro 154). — A Bucsecs «Omu» 

 nevű fökupján [! Schur 1. c.]. 



Termetében az A. Carpaticatól külön- Plauta laciuiis fülioruiu valde abbre- 



bözik igeu megrövidült és erősen l)orzas viatis et eminenter villosis habitum 

 levélsallangjai által. proprium ab A. Carpatica diversum 



exliibet. 



277. Achillea L. gen. n. 971. 



1025. A. Schurii Schultz-Bip. in Öst. bot. Zeit. VI. (1856) 300.— 

 [Anthemis alpina Baumg. ' ! En. III. 145 et Auct. Trans., — non L. 

 spec. (ed. 1763) 1261. — Achillea atrata Baumg. En. HL 141, et 

 Auct. Trans., non L. spec. (1753) 899. — Anthemis tenuifolia Schur 

 Verh. sieb. Ver. II. (1851) 171 solum nomen ; seu Ptarmica tenuifolia 

 Schur En. (1866) 327, — non Achillea tenuifolia Lam. — Ptarmica 

 Thomasiana Salzer Reiseb. 323, — non DC. Prodr. VI. 21 . — A. caespi- 

 tosa Herbich! in Haynald herb. ; Herbich in Flóra 1857 p. 509]. — 

 Havasok sziklás szakadékos helyein. — Retyezát [? Schur En. 327], 

 Tomnatik Resinár felett, Csörte [Fuss Trans. 335], Avrisel [Fuss exs!], 

 Szurul, Sztrunga Drakuluj [Baumg. ! En. sub A. alpina], Negoj [Fuss 

 Trans. 335], Domna völgye [Fro. VSV. VII. 126], Lajta völgye [Barth 

 exs. !], Bulla völgye, Butyán [Schur En. 327], Árpás havasai [! Schur 

 VSV. IH. 87], Ucsa-mare [Baumg. herb.!], Bráza havasai [Schur VSV. 

 n. 171], Királykö [! Fuss ap. Grisb. Iter n. 222], Bucsecs, Keresztény- 

 hegység Kőhavas [! Baumg. En sub A. alpina]. Öcsém [Schur ÖBZ. 

 VIII. 22], Egyeskö [Haynald herb !], Tihu megett a Kelemenhegység- 



