ACHILLEA, 317 



ben [Eresei Törd. 106], Eodna havasai [! Baumg. En. sub A. atrata ; 

 Porc. En. 30], Arszul, Ciblesz [Baumg. En. sub A. alpina], Csuká^, 

 Piroska, Teszla [bőven!]. 



1026. A. Dacica Simk. Term. Füz. X. (1886) 181. — [A. alpina 

 Simk. Közlem. XV. 563 8imk. ap. Heimerl Ptarmica p. 121 ; 137]. — 

 Havasok sziklás füves lejtőin. — Retyezát hegységben a Picsoru-kolcu- 

 luj hegygerinczen a Valeriaszka felett [Simk. Közlem. XV. 563], Pa- 

 reng [Simk. ap. Heimerl Ptarmica 137]. 



Legközelebb áll az A. mucronulata Proxima A. mucrouulataB (Bért.), A. 



(Bért.) A. Schurii Schnltz Bip. és A. oxy- Scburii Scbultz-Bip. et A. oxylobae DC. 



loha DC. növéuyekbez, a melyek mind- sedabomnibus hisdiffertfoliorumiuci- 



nyájátólazonban eltér leveleinekszabása sura ; folin nam sünt A. Dacicce simplici- 



áital ; mert levelei egyszerűen szárnyal- ter pinnata, pinnis lanceolatis, ?ftm?/íf 



tak aprón s fésűsen fürészelt lándzsás pccíínaío-serratis. — Media ítaque inter 



cimpákkal. Közép alak ezért az A. oxy- A. oxyloham et A. Schurii. Facie ad 



lóba és A. Schurii között. Abrázatára genus Anthemidis accedit, tamen ob 



nézve az Anthemi-; genushoz tartoznék, acheniis compressis ad genus AchillefB 



de összenyomott acheniumai az Achil- pertinet. 

 lea genushoz sorozzák. 



t A. moschata Wulfen in .Jacq. FI. Austr. App. V. (1778) tab. 33. 



— [A. moschata Baumg." En. HL 141, — sed in herbario ejus speci- 

 mina transsilvanica desnnt]. — Pareng havasok [Baumg. 1. c.]. 



+ 1027. A. Clusiana Tausch in Flóra IV. (1821) 551. — [A. Clu- 

 siana Herbich'' Buc. p. V. ; Heimerl Ptarmica 121]. — ; Havasok szik- 

 lás szakadékos helyein. — Bucsecs [Schur En. 326], Ünökő [Herbich 

 1. c.]. 



1028. A. Clavennae L. spec. (ed. 17.53) 898. — [A. Clavenna? 

 Baumg. =■=! En. Hl. 140]. — Havasok sziklás szakadékos helyein. — 

 Bucsecs [Baumg. ! 1. c], Korongyis, Gemenea [Baumg. 1. c. ; sed recen- 

 ter ibidem non inventa]. 



102!J. A. lingulata W. et K. Icones tab. 2 (1799) ; Willd. spec. Hl. 

 (1800) 2190. — [A. lingulata Baumg.- En. Hl. 139. — A. alpina Ler- 

 chenf. Icones fig. 1,! et ap. Schur Verh. sieb. Ver. IV. 94 ; Schur 

 Sertum n. 1563 ; En. 326, non L. spec. (1753) 899. — Be Achillea 

 alpina Linna3Í conferendum est in Heimerl Ptarmica 179, 187, ubi 

 stirps Linnaei dubia, illa Auctorum verum partim A. macrophylla x 

 Ptarmica, partim A. Ptarmica x impatieus esse declaratur]. — Hava- 

 sok sziklás füves helyein. — Skerisora a hármas határon [Heufí'. ! ZBG. 

 VHI. 133], Eetyezát havasok a Zenugánál [.'Hazsl. Közlem. X. 24], 

 Strázsa, Szurul [Baumg. 1. c]. Árpás havasai [Schur En. 326], Ki- 

 rálykő [! Kotscliy ZBG. lU. 64], Bucsecs, Piroska, Rodna havasai, Ar- 

 szul, Cziblesz [.'Baumg. 1. c.]. 



1030. A. Ptarmica L. spec. (ed. 1753) 898. — [A. Ptarmica 

 Baumg.^'= En. III. 140. — A. ircutiana Janka in Öst. bot. Zeit. V. 229. 



— A. cartilaginea Schur En. 325, — non Ledeb.]. — Vizenyős cser- 

 jés réteken a mezei tájon. — Kolozsvárt a Malomvölgyben [Janka 1. 

 c], Zám [? Schur En. sub A. cartilaginea], Váralja és Kovrágy közt a 

 Sztrigy jobb oldalán levő süppedékes fennsíkon csoportosan [!], Ves- 

 tény és Talmács [Baumg. 1. c], Poplaka [Sigerus ap. Fuss Alt. Arch. 



