318 ACHILLEA. 



II. 388], Nagyszeben [AndríE Bot. Zeit. Xni. 307], Zood, Kistorony. 

 Szt-Erzsébet, Szkoré [Fuss! YSV. XIV. 196], Magyar-Hermány [Fuss 

 Alt. Avch II. 388], Brassó [Schur Eii. 326], üdvarhelv [Szabó ap. Fuss 

 VSV. XIV. 196^ Oláhfalu [Fro. ap. Fuss VSV. XIV.^ 196], Hargitta 

 [Fuss VSV. XIV. 196], Besztercze [Keckert ap. Fuss VSV. XIV. 196], 

 Eodna [Czetz. ! Erd Muz. VI. 10]. 



f 1031. A. impatiens L. spec. (ed. 1753) 898. — [A. Claudiopoli- 

 tana Janka Öst. bot. Zeit. IV. (1854) 403, — solum nomen. — A. 

 Wolffii Scliur ap. Janka Öst. bot. Zeit. V. 230. — A. spinosa Schur 

 Verh. sieb. Ver. X. (1859) 103]. — Kolozsvárt a Malomvölgy cserjés 

 kaszálóin [! Landoz, .Joó et Wolfí" in Verli. sieb. Ver. VIII. 21]. 



E szibériai növényt a nevezett helyen Stirps haec loco laudato a cl. Landoz, 



1853-ban fedezték fel Landoz, Joó és Joó et Wolff, anno 1853 inventa est; 



"Wolff; de véleményem szerint az ott sed me judice ibidein solum inquilina 



csak meghonosodott, és. pedig vagy facta, primo aut ex hortií refuga, aut 



mint kerti szökevény, vagy mint e seminibus allatis insita. 

 szándékos elvetés eredménye. 



1032. A. sericea Janka Linn. XXX. (1859) 579. — [A. compacta 

 Sigerus^'^ ap. Fuss Bericht 18; András Bot. Zeit XIII. 307 et Auct. 

 Hung., — non Willd. spec. III. (1800) 2206]. — Napos köves dombo- 

 kon a Bánság határán [Sigerus 1. c], igy Euszkabányánál [Andraa 1. c.]. 



1033. A. Millefolium L. spec. (ed. 1753) 899. — [A. Millefolium 

 Baumg.'' En. III. 143. — A. magna Landoz ! I. 9]. — Folyók melléke 

 rétéin, gyepükön, gyümölcsösekben, hegyi kaszálókon és hegyi erdők- 

 ben a mezei tájtól a hegyi tájig az egész területen ; de typikus alakjá- 

 ban csak a magasabb hegyvidékeken gyakori. 



var.) A. collina Becker in Keichb. Germ. Exs. III. (1832) 850. — 

 [A. setacea Baumg.-'' En. III. 143 et Auct. Trans. plurimorum, 

 non W. et K.]. — Napos dombokon, szikár kaszálókon, szikes helye- 

 ken az egész terület mezei táján közönséges. — E növényt Erdély 

 botanikusai eddig részint az A. setacea, részint a typikus A. Millefo- 

 lium L. neve alatt közlötték. — [A. collina Becker in regioné cam- 

 pestri Transsilvaniffi vulgáris est, sed ab Auctoribus Transsilvanicis 

 adhuc partim sub nomine A. setaceae W. K., partim sub illó A. Mille- 

 folii L. publicatal. 



var.) A. maxíma Heuff. Zool. b. Ges. VIII. (1858) 134. — [Varietas 

 híec insignis Transsilvanife Banatusque propria videtur]. — Vidra 

 mellett az Aranyos mentén [!]. 



var.) A. SÜdetica Opiz in Andra? Hesperus [1812). — [A. Ha3n- 

 keana Tausch in Flóra IV. (1821) 567]. Havasokon. — Bulla, Árpás 

 havasai [Schur! En. 328], Bucsecs [Freyn Közlem. XIII. 88]. 



var.) A. tenuis Schur! En. (1866) 329. — [A. scabra Schur^'^ Sertum 

 n. 1567 g — non Hőst. — A. crustata Schur herb. lemb.!, Schur En. 

 329, — non Eoch. — Achilleae setaceae var.) rubritíora Schur Verh. 

 sieb. Ver. X. 60]. — Patakok és tavak körül elterülő kaszálókon a me- 

 zei tájon. Kolozsvár [!], Szerdahely és Szászsebes közt [Schur ! VSV. 

 X, 60;^En. 329], Negyszeben, Brassó [! Schur En. 329 sub A. cru- 

 stata], Árpás havasai [Schur herb. lemb. !]. 



