ACHILLEA. 319 



Leveleit tekintve raiutegy középalak Quoad fólia, mcclia quasi inter A. 



az A. Millefolium é.s A. cnintata Roch. Millefolium L. et A. crustata Eoch 



(= A. iisplenifolia Venteuat) közt. Virá- (iclest A. aspleuifolia Venteuat). Flores 



gai rendszerint pirosak, néha azonban pro more rubri, seduon űunquam etiam 



fehérek. albi inveniuntur. 



10;í4. a. setacea W. et K. Icones tab. 80 p. 82 (anno 1801 ?), sed 

 in Willd. spec. III. (1800) 2212 citata jam fabula et pagina W. et K. 

 Icones, invenitur. — [A. setacea var. salina Sclmr ! En. 328. — A to- 

 raentosa Landoz* ! I. í)]. — Homokos és laza talajú szikes helyeken a 

 ínezei tájon. — Kolozsvár [Landoz ! I, 9 ; II. 32], Botoromvölgy, Vi- 

 rágosvölgy [Freyn Közlem. XIEE. 88], Kolos, Torda, Maros-Ujvár 

 [Schur En. 328], Vizakna [! Sclmr En. 328]. — Többi lelőhelyei 

 kétesek. [Lóca cetera ab Auctoribiis indicata valde dubia et verisimili- 

 ter ad Achilleam collinam Becker pertinent. — W. et K. loco citato A. 

 setaceam «ramis pedunculisque corymbi dense villosis et incanis» digno- 

 scimt, quibus notis illa ab A. collina Becker facile distinquenda est]. 



t 1035. A. Pannonica Scheele in Linn. XVIII. (1844) 471. — [A. 

 lanata Koch Svn. ed. II. (1843) 410, — non Spreng. Ind. Plánt. Hort. 

 Hal. (1807) ló. — A. Millefohum var. villosa Schur ! En. 328. — Quid 

 sit A. lanata Auct. Trans. plur. ignoro, sic : A. lanata Landoz II. 32 (Ko- 

 lozsvár), et Freyn Közi. XIII. 88 (Kolos, Boós, Torda, Ajtón, Berkenyes, 

 Botoromvölgy és Virágosvölgy)]. — Napos dombokon a mezei tájon. — 

 Brassó hegvein [ÍSclmr ! 1. c.], Rodna vidékén [Porc. MNL. IX. 128]. 



1036. A. stricta Schleicíier Catal. Pl. Helv. IV. (1821) 5, — so- 

 Inm nomen; in Koch Syn. (ed. 1837j 374 descript. — [A. magna 

 Baumg." ! En. III. 142, et Auct. Trans. pro parte. — A. magna p) 

 alpina Koch. Ban. (1828) f. 69 p. 73. — A. nivalis Porc. MNL. IX., 

 128 est forma íloribus purpureis]. — Magasabb hegyvidékeken, de fő- 

 kép havasaljakon és havasokon. — Torda [Freyn ap. Kerner Schedae 

 III. 120], Fogaras havasai [Baumg. herb. !], Eodna havasai [Baumg. 

 1. c. ; Czetz herb. !]. 



1036/6. A. tanacetifolia Ali. Ped. L (1785) 183. — [A, magna 

 Baumg.'' ! En. III. 142 pro parte. — A. Jankae Schultz Bip. in Öst. bot. 

 Zeit. VI. 300, — ex Janka in Linn. XXX. 580 ; sed ex verbis cl. 

 Janka stirps illa solum ex specimine unico, recenter in herbario Cos- 

 son asservato extricari potest. — A. lanata, A. magna, A. distans 

 Schur ! VSV. H. 1 71 ; IH. 87. — A. dentifera Schur herb. ! En. 329. — 

 A. lanuginosa et A. purpurea Czetz ! Erd. Muz. VI. 10. — A Haenkeana 

 Simk. Közlem. XV. 562, — non Tauschj. — Havasok és havasaljak 

 legelőin sziklás füves helyein. — Vidrától a Cucnrbetáig a Biharhegy- 

 ségben [!], Kukurbeta, Bihar [.'Kerner ÖBZ. XXI. 156], Ruszkahavas 

 [Hazsl. Közlem. X. 24], Eetyezát havasok [Simk. 1. c], Szurul [Scluir 

 En. sub A. dentifera], Avrisel, Kerczesori üveghuta, Domna völgye, 

 Butyán [Fuss Trans. 332], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 87], Bráza 

 havasa,! [Schur VSV. H. 171], Bráza kőszirté [Schur En. sub A. denti- 

 fera]. Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 22, 24 sub A. dentifera], Rodna hava- 

 sai [Baumg. ! 1. c. ; Czetz ! 1. c], Arszul [Baumg. herb !], Csukás [!]. 



1036/c. A. distans W. et K. in Willd. spec. Hl. (1800) 2207. — 



SiMONKAi : Erdély flórája. 54 



