320 ACHILLEA. 



[A. distans Baumí?.- En. III. ]l± — A. dentifera DC. FI. Fr. V. 

 (1815) 4-85. — A'^ tanacetifolia Schur ! Verli. sieb. Ver. II. 171 ; m. 

 87 ; Schur ! En. 330 ; Landoz I. 9 ; Csató ! Erd. Mnz. IV. 82, — non 

 Ali. — A. magna Schnr ! En. 329, — non Willd. — A. sordida Czetz ! 

 Erd. Muz. VI. 10. — A. lanata Schur Verh. sieb. Ver. X. 171].— 

 Magasabb hegyvidékek sziklás völgyeiben s erdeinek szélén, honnan 

 felszáll a havasi tájig. — Dragánvölgye a Vlegyásza hegységben [!], Be- 

 les [Banmg. herb. !], Kolozsvár [Landoz 1. c], Székelykö, Padság he- 

 gyei, így a Szkericza [!J, Szkerisora és Nyegra hegyvidéke a Biharhegy- 

 ségben [! Kerner ÖBZ. XXI. 156], Vidra hegyvidéke a Piatra-Strucu- 

 tól a Plaju-Biheriig, Verespatak, Detunata, Váralja és Kovrágy közt a 

 Sztrigy mellékén [!], Lepusnik völgye a Eetyezáthegységben [! Csató 

 1. c], Euszkabánya [Andra3 Bot. Zeit. XIII. 307], Nagyszeben [Schur! 

 En. 329 snb A. magna], Verestorony szorosa [András 1. c], 0-Sebeshely, 

 Frumósza, Gnraró, Kisdisznód, Zood, Falkenstein, Talmács, Eeiissen, 

 Nagy csűr, Szásznjfalu [Fuss Trans. 332], Domna völgye [Fro. VSV. 

 VII. 1 25], Bulla [Schur En.sub A. tanacetifoUa], Árpás havasai [.'Schur 

 VSV. ni. 87], Brázahavasai [Schur VSV. II. 171], Királykő [! Fuss 

 Bericht 18], Bucsecs [! Schur En. sub A. tanacetifolia], Brassó [! Schur 

 VSV. X. 204- sub A magna]. Keresztényhegység [!], Tömös [Schur VSV. 

 X. 209 sub A. magnál, Persánv [Schur VSV. X. 211 sub A. magna], 

 Felső-Torja [Schur ÖBZ. VIII. 283], Büdös [Schur! ÖBZ. VIH. 287], 

 Öcsém és Szt-Domokos [Schur ÖBZ. VIII. 283], Hegyes a Tölgves 

 szorosnál [Salzer Keiseb. 233], Üuőkő [Fuss VSV. V. 98], e egyáltalán 

 Eodna havasai [Baumg. herb. !, Czetz ! 1. c], Arszul, Cziblesz [Baumg. 

 En. III. 142], Gáncs [Czetz. Erd. Muz. VI. 10]. Bolnokhegy és Gar- 

 csinvölgv Hétfalunál, Teszla [!]. 



1037. A. Neilreichii Kerner Öst. bot. Zeit. XXI. [1871] 144.— 

 [A. punctata Ten. FI. Nap. II. (1820) 253, non Mcench. Meth. (1794) 

 603. — A. nobilis Baumg.'" ! En. Hl. 142 pro parte, nam in herbario 

 ejus sub hoc nomine etiam A. crithmifolia invenitur. — A. odorata 

 Landoz I. 9 ; II. 32 ; Schur Sei-tum n. 1568, non L. — A. crithmifolia 

 Barth! Arch. XV. 112]. — Napos dombokon a mezei tájon. — Ko- 

 lozsvár [Landoz 1. c. sub A. odorata], Mezőség [Baumg. 1. c], Záh, 

 Tohát [Eresei Törd. 32 sub A. nobili], Morgonda [BaiTmg. 1. c], Brassó 

 hegyei [! Barth Arch. XV. 112 sub A. crithmifolia]. 



1038. A. crithmifolia W. et K. Icones tab. 66. p. 68 [anno? 1801 , sed 

 in Willd. spec. IH. (1800) 2207, citatajam tabula 66 et pagina 68 ico- 

 num W. et K. inveniturl. — [A. nobilis Baumg.''' herb. ! et Baumg. En. 

 Hl. 142 quoad plantam e monteKozoIya. — A. crithmifoha var. pseu- 

 donobilis Schur En. 330 ; Fuss ! A^SV. XXH. 48. — A. pectinata Téglás 

 Tudósítv. I. 20, — non Willd.]. — Napos dombokon a mezei tájon. — 

 Zám [! Schur En. 330] s innen a Maros melléke hegyein Déváig [!], 

 Déva [!Fuss Bericht 18], Kozolyahegy [! Baumg. 1. c], Boicza hegyei, 

 Nagyág, Kőalja-Ohába [!], Váralja-Hátszeg [! Feicht. Közlem. X. 79], 

 Szászváros, Nagvapold [Schur En. 330], Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 22]. 



t A. pectinata Willd. spec. HL (1800) 2197 ; Baumg.- En. Hl. 

 14L — Mezőség [Baumg. 1. c], Záh. Tohát [Eresei Törd. 33]. 



