324 SENECIO. 



füves helyein. — Árpás havasai [Schur VSV. ül. 87], Bucsecs, Geme- 

 nea [Baumg. 1. c], Korongyis [Eeckert VSV. VI. 19]. 



var.) S. rivularis W. et K. Icones tab. 239 (1812). — Euszkabánya 

 [Andrfp^:= Bot. Zeit. XIH. 309], Stirpu [Schur En. 347]. 



1047. S. papposus Reichb. Iconogr. II. (1824) 13 fig. 238! sub 

 Cineraíia. — [Senecio papposus Less. in Linn. 1831 p. 244. — Teph- 

 roseris Fussii Grisb.''' Iter (1852) 342. — Cineraria Ckisiana Heuff, ! 

 Zool, bot. Ges. 137, — non Hőst. Aust. 11. (1831) 482, cujus stirps ex 

 icone citato « Jacobaía paunonica secunda Ckis. Hist. p. XXII» vei ad 

 C. campestrem Retz., vei ad C. pratensem Hoppé pertinet. — Senecio 

 alpester A. Kerner üst. bot. Zeit. XXI. 202, — non Cineraria al- 

 pestris Hoppé, cujus stirps genuina a nostra differt : ovariis pu- 

 bescentibus et pappo ovario evidenter breviore. — Tephroseris 

 transsilvanica Schur! Sertum n, 1611 ; Öst. bot. Zeit. VIII. 394; En. 

 345. — Cineraria crispa Csató Erd. Muz. IV. 82, — ex ipso in Erd. 

 Muz. VI. 39]. — Erdős hegyvidékek erdei tisztásain a mezei tájtól a 

 havasalji tájig. — Csáklyaikö völgye Benedek felett, Tibor, Kecskekő, 

 Zám, Maros-Némethi szőlői. Szárhegy Dévánál [!], Ruszka bánya [An- 

 drás Bot. Zeit. XIII. 310], Lepusnik völgye Malomviz felett [Csató 

 Erd. Muz. IV. 82 sub Cineraria crispa], Ponorics a Sztrigy mellékén 

 [Csató Erd. Muz. VI. 21], Szászváros [Unver. ap. Fuss VSV. XIV. 

 197], Nagyapóid [Haynald herb. !], Kisdisznód [Fuss Trans. 343], Göt- 

 zenberg [Fuss! ap. Grisb. Iter n. 235], Prehodistye hegyláncz 

 [Reckert! ap. Fuss VSV. XIV. 197], Lotriora szakadék a Verestorony- 

 nál [Schur En. 345], Besztercze [Herzog Bistr. 28]. 



Különbözik valameunyi rokonától : Pappo longo, germina acheniaque 



hosszú bóbitája által, mely a meztelen glabra longe superante ; porro antbodiis 



maghonnál és acheniumnál jóval hosz- majusculis longe pedunculatis ; denique 



szabb ; továbbá nagyocska és hosszú ligiilis numerosis elougatis,- ab omni- 



kocsánu fészkei által ; végül számos és bus afl'inibus diversum. 



hosszú félszerei által. Stirps genuina habét ligvilas flavas, 



A tipusos növény félszerei sárgák, et fólia lato-oblonga repando dentata 



levelei szélesen hosszukások csorbásan plus-minus lanata vei glabrescentia. 

 fogasok, s többéke vésbbé gyapjasok 

 vagy meztelenedök. 



var.) S. rupicolus Schur En. (1866) 345 sub Cineraria. [Te- 

 pln-oseris transsilvanica Schur Öst. bot. Zeit. VHI. 394, — non 

 Schur En. 345. — T. Baumgarteniana Schur ! Öst, bot. Zeit. XI. 293, 

 — solum nomen. — • T. spathulaefolia [:;) leiocarpa AndrjE''' Bot, Zeit. 



xin, 310], 



Csupán narancs-veres félszerei és Ligulis aurantiacis solum et statione 



havasi termőhelye által különbözik a alpina a stirpe typica differt. 

 tipustól. 



A Fogarasi hegyláncz liavasainak sziklás helyein. — Bullavölgye 

 [Schur ÖBZ. VIII. 394 sub T. transsilvanica], Negoj, Butyán [Schur! 

 En. 345], Árpás havasai [! Kayser ap, Andrae 1. c.]. 



var.) S. angustatus Schur Sertum n. 1610 sub Cineraria; Öst. bot. 

 Zeit. XI. (1861) 293 sub Tephroseride. — [Cineraria integrifolia 

 Baumg.'' En, HÍ. 124, — non Jacq. — C. sulphurea Czetz ! Erd. Muz, 



