SENECIO. 327 



romlaka, Kisekemezö, Nagyekemezö [Bartli VSV. XVIII. 81], Seges- 

 vár, Kőlialom, Brassó [Baumg. 1. c]. Büdös [Scliur ÖBZ. VIII. 287], 

 Rodna-Naszód vidéke [Porc. En. 32]. 



var.) fructibns glaberrimis : S. glutinOSUS Schur En. (1866) 347. 

 — Falkenstein [ScliTír 1. c.]. 



1054. S. SUbnebrodensis (nebrodensi x viscosus) Simk. Term. 

 Füz. V. (1881) 51. — Nagysebes kerítéseinél S. Nebrodensis és S. vis- 

 cosus társaságában [Simk. 1. c.]. 



1055. S. silvaticus L. spec. (ed. 1753) 868. — [S. silvaticus 

 Baumg.- En. III. 1 12. — S, lividus Schur Verli. sieb. Ver. III. 87, — 

 non L., ex Schur En. 348]. — Erdők szélein és vágásain a mezei tá- 

 jon. — Dragánvölgye Nagysebes felett [!], Plesuhegy Csúcsánál 

 [Feiclit. Közlem. IX. 93],Tordai albavasok [Eresei Törd. 163], Nyegra 

 a Biharhegységben [Kern. ÖBZ. XXI. 268], Déva Szárhegyén, Szur- 

 duk Petrozsénynél [!], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 347], Szász- 

 csór felett a Szászsebes! viznél [Téglás Tudósítv. II. 10], Falkenstein, 

 Fedeláse [Fuss Trans. 347], Kerczesora havasai [Schur En. 348], Ár- 

 pás havasai [Schur VSV. ITI. 87 sub S. livido], Medgyes, Hosszúaszó, 

 Nagvekemezö [Barth VSV. XVIII. 81], Segesvár, Nagybun, Bonyha 

 [Baimig. 1. c], Büdös [Schur ÖBZ. VIII. 287], Rodna-Naszód vidéke 

 [Porc. En. 32]. 



1056. S. vernalis W. et K. Icones tab. 24 (1800). — [S. vernahs 

 Baumg.* En. in. 113. — S. squalidus Schur Sertum En. 1624; En. 

 348, — non L. spec. (1753) 869]. — Szántókon, parlag dombokon, a 

 mezei tájon. — Kolozsvár [Landoz 11. 31], Zámtól Maros-Sólymosig 

 és Déváig a Maros mellékén bőven, Haró, Nagyág, Vajda-Hunyad [!], 

 Nagyszeben i;Andra3 Bot. Zeit. XIII. 310], Segesvár, Marosvásárhely 

 [Baumg. 1. c], Rotunda Rodnai-havason egyszer lelte [Porc. En. 32]. 



1057. S. Nebrodensis L. spec. (ed. 1763) 1217. — [S. rupestris 

 W. et K. Icones tab. 128 (1802) ; Baumg.- En. ni. 1 13. — S. squah- 

 dus Landoz! I. 9; II. 31. — S. lyratifolius Landoz II. 31, — non 

 Reichb. — S. nebrodensis var. alpestris Andrae Bot. Zeit. XIII. 310, — 

 an etiam Vis. — S. saxatilis Salzer Reiseb. 165]. — Szakadékos szik- 

 lás hegvoldalakon a mezei tájtól a havasalji tájig. — Csúcsa [! Barth 

 Arch. XV. 112], Nagysebes [Simk. Term. Füz. V. 51], Retyiczel [Bielz 

 VSV. III. 175], Kolozsvár [! Landoz 1. c], Tordahasadéka [.'Schur 

 VSV. X. 75], Várfalva, Borrév [!]. Lunka, Padság hegyei a Skericzától 

 az Aranyosig [! Freyn Közlem. XIII. 89], Runk és Toroczkó hegyei 

 [! Eresei Törd. 164], Enyedi hasadék [! Schur VSV. X. 70], Nagy- 

 enyed, Felső-Gáld [! Barth Arch. XV. 112], Mindszent, Csáklya, 

 Csáklyaikő[!], Kecskekö [.'Schur VSV. X. 68], Szkerisora hegyei, 

 Pietra-Strucu Vidránál, Geinahavas, Zám [!], Nagyág ! [Unver. ap. 

 Fuss Trans. ,348] Ruszka havas [! Hazsl. Közlem. X. 23], Retyezát 

 heg^'ség [iCsató Erd. Muz, IV. 82], Szurul [Fuss Trans. .348], Ár- 

 pás havasai [! Fnss Alt. Arch. II. 387], Bráza havasai [Schur VSV. 

 II. 171], Kü-álykő [.' Kotschy ZBG. III. 63], Zernyest pataka, Keresz- 

 ténvhegység [!], Bucsecs [! Salzer Reiseb. 165 sub S. saxatili], Brassó 

 hegyei [.'Schur VSV. X. 204], Tömös szorosa [Schur VSV. X. 209], 



